TYÖEHTOSOPIMUS
Teknologiateollisuuden työnantajat ry Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry
TYÖEHTOSOPIMUS
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT 2022 – 2023
Teknologiateollisuuden työnantajat ry Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry
TYÖEHTOSOPIMUS
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT 2022 – 2023
Työehtosopimus, teknologiateollisuuden ylemmät toimihenkilöt
Sisällys
TYÖEHTOSOPIMUKSEN ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA 3
2 Työehtosopimuksen soveltamisala 7
4.2 Työaikajärjestelmän muuttaminen 9
5 Matkustaminen ja koulutus 10
5.1 Työmatkakustannusten korvaukset 10
5.2 Vapaa-aikana matkustaminen 10
Vapaa-aikana matkustamisen korvauksesta sovitaan paikallisesti. 10
7.2 Äitiys- ja isyysvapaan palkka 13
8 Paikallinen yhteistoiminta ja erimielisyyksien ratkaiseminen 14
10 Työehtosopimuksen sitovuus ja voimassaolo 20
10.2 Sopimuksen voimassaolo 20
Liite 1 IRTISANOMISSUOJASOPIMUS 22
2 Työsopimuksen päättämistä koskevia yleisiä määräyksiä 22
2.3 Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen 23
2.4 Ilmoitus työsopimuksen päättämisestä 24
2.5 Työsopimuksen päättämisen perusteiden ilmoittaminen 24
3 Lomauttaminen ja työsopimuksen päättäminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä 24
3.1 Irtisanomisen perusteet 24
3.3 Purkautuneena käsittelemisen perusteet 25
3.4 Lomauttaminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä 25
3.5 Irtisanomisen toimittaminen 25
4 Lomauttaminen ja työsopimuksen irtisanominen taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä 25
5 Korvaukset työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä ja ylemmän toimihenkilön perusteettomasta lomauttamisesta 30
5.2 Yhden korvauksen periaate 30
5.3 Menettelytapamääräysten rikkominen 31
5.4 Xxxxxxxxxx suhde hyvityssakkoon 31
6 Menettely erimielisyystapauksissa 31
Liite 3 Pöytäkirja työehtosopimuksen kohdassa 5.2 tarkoitetusta ratkaisulautakunnasta
Liite 4 Pöytäkirja työaikapankeista 37
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
TYÖEHTOSOPIMUKSEN ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA
Aika 3.1.2022
Paikka Teknologiateollisuuden työnantajat ry, Eteläranta 10, Helsinki
Läsnä | Teknologiateollisuuden työnantajat ry | Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry |
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxx Xxxxx Xxxx Xxxxxx Xxxxxx Xxxxxxxx | Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxx Xxxx Xxxxxxx Xxxx Xxxxx Xxxxxx | |
Xxxxx Xxxxxxx | ||
Xxxxx Xxxxxxxx |
1 § Työehtosopimuksen allekirjoittaminen
Todettiin, että liittojen välillä on tänään allekirjoitettu 2.1.2022 sovitun neu- vottelutuloksen mukainen työehtosopimus liitteineen.
Sopimuksen sisältö tulee voimaan 3.1.2022 alkaen, ellei asianomaisessa sopimuskohdassa ole voimaantulon osalta muusta sovittu.
2 § Palkantarkistusten toteutustapa, ajankohta ja suuruus
PALKANTARKISTUKSET VUONNA 2022
Neuvottelut palkkaratkaisusta ja sen perusteista
Palkkaratkaisusta neuvotellaan paikallisesti ottaen huomioon yrityksen tai työpaikan talous-, tilauskanta- ja työllisyystilanne sekä kustannuskilpailukyky markkinoilla. Hyvissä ajoin ennen paikallisten neuvotteluiden aloittamista työnantaja toimittaa luottamushenkilölle tarvittavat tiedot yrityksen tai työpai- kan talous-, tilauskanta- ja työllisyystilanteesta sekä näiden ennakoitavasta kehittymisestä. Neuvotteluiden pohjaksi on tarkoituksenmukaista toimittaa tietoa myös palkkaratkaisua koskevan esityksen perusteista.
Paikallisten neuvottelujen tarkoituksena on löytää kunkin yrityksen tai työpai- kan tilannetta ja tarpeita vastaava palkkaratkaisu. Tavoitteena on myös tu- kea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkaraken- netta ja palkkaporrastusta sekä tuottavuuden kehittymistä työpaikalla.
1. Paikallinen palkkaratkaisu
Paikallisessa palkkaratkaisussa sovittavia asioita ovat palkantarkistusten toteutus- tapa, ajankohta ja suuruus. Sopimus tehdään luottamushenkilön kanssa tai ellei luottamushenkilöä ole valittu, ylempien toimihenkilöiden kanssa heidän yhdessä sopimallaan tavalla. Sopimus tehdään kirjallisesti 28.2.2022 mennessä, ellei käsit- telyajan jatkamisesta sovita.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkankorotusten jäl- keen selvitys paikallisesti sovitun palkkaratkaisun kohdentamisesta. Selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut ko- rotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus sekä ylempien toimihenkilöiden palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma en- nen korotusta ja palkkasumma korotuksen jälkeen).
2. Palkantarkistuksen toteutustapa, ellei paikallista palkkaratkaisua
Mikäli paikallista palkkaratkaisua ei saavuteta kohdan 1 mukaisesti, vuoden 2022 palkantarkistukset toteutetaan jommallakummalla alla olevista tavoista (A tai B). Palkantarkistuksen toteuttamistavasta (A tai B) sovitaan luottamushenkilön kanssa tai ellei luottamushenkilöä ole valittu, ylempien toimihenkilöiden kanssa heidän yhdessä sopimallaan tavalla. Jos sopimukseen ei päästä, työnantaja to- teuttaa palkkaratkaisun vaihtoehdon A mukaisesti.
Vaihtoehto A
Työnantaja toteuttaa 1,8 % kustannusvaikutteisen palkkaratkaisun yrityksessä noudatettavan palkkapolitiikan mukaisesti viimeistään 1.3.2022 tai lähinnä sen jäl- keen alkavan palkanmaksukauden alusta. Kustannusvaikutus (1,8 %) lasketaan ylempien toimihenkilöiden helmikuun palkkasummasta luontoisetuineen.
Palkankorotuksia kohdistaessaan työnantajan tulee varmistaa, että jokaisen ylemmän toimihenkilön palkka luontoisetuineen korottuu vähintään 0,9 %.
Palkantarkistuksen tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkkaporrastusta, tuottavuuden kehitty- mistä työpaikalla, työnantajan palkkapolitiikan toteuttamista sekä oikaista mahdol- lisia vinoumia.
Xxxxxxxx toimihenkilöiden ammattitaidon ja työssä suoriutumisen tulee olla oh- jaavana tekijänä henkilökohtaisen korotusten jakamisessa.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkankorotusten jäl- keen selvitys työnantajan toteuttaman palkkaratkaisun kohdentamisesta. Selvi- tyksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus sekä ylempien toimihen- kilöiden palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkka- summa ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jälkeen).
Vaihtoehto B
Työnantaja toteuttaa palkkaratkaisun yrityksessä noudatettavan palkkapolitiikan mukaisesti viimeistään 1.3.2022 tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksu- kauden alusta.
Palkantarkistuksen tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkkaporrastusta, tuottavuuden kehitty- mistä työpaikalla, työnantajan palkkapolitiikan toteuttamista sekä oikaista mahdol- lisia vinoumia.
Xxxxxxxxx toimihenkilölle selvitetään hänen henkilökohtaisen palkantarkistuk- sensa suuruus ja perusteet kahden kuukauden kuluessa palkantarkistuksen to- teuttamisesta, kuitenkin viimeistään 30.6.2022. Selvitys annetaan jokaiselle ylem- mälle toimihenkilölle riippumatta siitä, onko ylempi toimihenkilö saanut korotuk- sen.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkantarkistuksen jälkeen selvitys työnantajan toteuttaman palkkaratkaisun kohdentamisesta. Sel- vityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus, ylempien toimihenkilöi- den palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jälkeen) sekä pääasialliset periaat- teet korotusten kohdentamisessa.
PALKANTARKISTUKSET VUONNA 2023
Vuoden 2023 palkantarkistukset toteutetaan samalla tavalla kuin vuoden 2022 palkantarkistukset. Ensisijainen tapa toteuttaa palkantarkistukset on paikallinen palkkaratkaisu. Toissijaisen palkkaratkaisun (A tai B) kustannus- vaikutus ja sen mahdollinen jakautuminen sovitaan sopimusosapuolten väli- sissä neuvotteluissa syyskuun 2022 loppuun mennessä.
Sopimusosapuolet tarkastelevat elo-syyskuun aikana palkkamallin toteutu- mista sekä arvioitavissa olevia talouden ja työllisyyden näkymiä teknologia- teollisuudessa. Arvioinnin perusteella osapuolet neuvottelevat 30.9.2022 mennessä 1.3.2023 tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksukauden alusta toteutettavien palkantarkistusten kustannusvaikutuksesta ja sen mah- dollisesta jakautumisesta. Samassa yhteydessä voidaan tarkastella edelly- tyksiä sopimuskauden jatkamiseen 30.11.2023 jälkeiselle ajalle.
Mikäli 1.3.2023 toteutettavan toissijaisen palkkaratkaisun mukaisen palkan- tarkistuksen suuruudesta ei päästä yksimielisyyteen 30.9.2022 mennessä, voi kumpikin sopimusosapuoli irtisanoa tämän sopimuksen päättymään 30.11.2022. Irtisanomista koskeva ilmoitus on toimitettava kirjallisesti vii- meistään 14.10.2022 toiselle sopijaosapuolelle sekä tiedoksi valtakunnan- sovittelijalle.
3 § Työehtosopimuksen kehittäminen ja koulutus
Liitot asettavat työryhmän, joka käsittelee jatkuvan neuvottelun periaatteen mukaisesti työehtosopimukseen liittyviä asioita pyrkien kehittämään yritys- ten kilpailukykyä ja ylempien toimihenkilöiden työehtoja ja ryhtyen mahdolli- sesti tarvittaviin toimenpiteisiin. Työryhmä edistää myös erimielisyysasioi- den tehokasta käsittelyä ja pyrkii jatkuvasti ylläpitämään ja lujittamaan osa- puolten välisiä hyviä neuvottelusuhteita ja yhteistoimintaa.
Työryhmä selvittää lisäksi työlainsäädännön muutosten, erityisesti perheva- paauudistuksen ja yhteistoimintalain uudistuksen, vaikutuksia työehtosopi- mukseen. Perhevapaauudistuksen osalta liitot toteavat, että sopimuskauden
aikana mahdollisesti tulevat perhevapaita koskevat lainsäädäntömuutokset eivät vaikuta työehtosopimuksessa määriteltyihin äitiys- tai isyysvapaan pal- kallisiin jaksoihin. Äitiys- ja isyysvapaan palkkaa maksetaan työehtosopi- muksen mukaisesti laissa määriteltyjen vapaiden nimikkeistä riippu- matta. Työryhmä seuraa perhevapaauudistuksen etenemistä ja huomioi yh- dessä sovittavalla tavalla kustannusneutraalisti uudistuksesta aiheutuvat muutostarpeet työehtojen kehittämisessä.
Liitot järjestävät yhteisiä koulutuksia yhdessä sovittavalla tavalla. Työryh- män tehtävänä on arvioida ja järjestää koulutuksia sopimuskauden ai- kana.
4 § Tukitoimenpiteet
YTN sitoutuu siihen, että teknologiateollisuudessa työskentelevät ylemmät toimihenkilöt eivät sopimuksen voimassa ollessa ryhdy myötätuntotoimenpi- teisiin muiden teollisuusalojen painostamiseksi työehtosopimusten piiriin.
Pöytäkirjan tarkastaminen
Sovittiin, että Xxxxxx Xxxxxxxxxx, Xxxxx Xxxxxxxxx, Xxxxx Xxxxxx ja Xxxx Xxxx tarkastavat tämän pöytäkirjan.
Vakuudeksi
Xxxx Xxxxx
Tarkastettu
Xxxxxx Xxxxxxxxxx
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxx Xxxx
Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
TYÖEHTOSOPIMUS
2 Työehtosopimuksen soveltamisala
Työehtosopimusta sovelletaan Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n jäsenyritys- ten palveluksessa oleviin ylempiin toimihenkilöihin. Ylemmän toimihenkilön tehtä- vissä edellytetään korkeakoulu- tai ammatillisen korkea-asteen koulutuksen ta- soista tiedollista ja taidollista valmiutta.
Työehtosopimus ei koske yrityksen tai toimipaikan johtoon kuuluvia ja johtamiseen osallistuvia henkilöitä, ei myöskään näihin verrattavia johtoa avustavia asiantunti- joita eikä henkilöitä, jotka työsuhteeseen liittyvissä asioissa edustavat yritystä suh- teessa ylempiin toimihenkilöihin ja joilla on oikeus tai valtuutus päättää ylempien toimihenkilöiden työehdoista.
Ylempien toimihenkilöiden tehtävät poikkeavat luonteeltaan teknologia-alan mui- den toimihenkilöiden työehtosopimuksen tarkoittamista tehtävistä. Kuvaavaa ylem- män toimihenkilön tehtävälle on suhteellisen suuri itsenäisyys ja vastuu. Käytän- nössä yrityksessä ylemmän toimihenkilön tehtävä on yritysjohtoa avustava, keski- johtoon kuuluva esimiestehtävä tai erikoistietoja ja -taitoja edellyttävä asiantuntija- tehtävä. Koulutuksen mukanaan tuoma muodollinen pätevyys tai sen puuttuminen ei kuitenkaan sinänsä ratkaise, kuuluuko henkilö ylempien toimihenkilöiden piiriin tai ei. Ylemmän toimihenkilön toimi on teknologiateollisuuden muiden toimihenki- löiden työehtosopimuksen soveltamisalan sisältämiä toimia vaativampi.
3 Palkkaus
3.1 Palkka
Ylemmän toimihenkilön palkka sovitaan yksilökohtaisesti työsopimuksella ottaen huomioon tehtävän vaativuus, koulutus ja ammattipätevyys. Osa kokonaisansiosta voi muodostua työpaikkakohtaisesti määritettyjen muuttuvien palkkatekijöiden pe- rusteella.
3.2 Palkkapolitiikka
Yrityksessä määritellään henkilöstöön sovellettava palkkapolitiikka. Liitot suositta- vat, että palkkojen porrastukseen työn vaativuuden mukaan ja työsuorituksen pal- kitsemiseen sekä yrityksen tehokkuuden ja kannattavuuden parantamiseen täh- täävä palkkapolitiikka perustetaan seuraaville periaatteille kokonaan tai osittain: Palkkapolitiikka:
- Rakentuu yrityksen liikeidean pohjalle ja tukee sen toteutumista;
- Tukee yrityksen tehokkuuden, kannattavuuden ja kilpailukyvyn kehittämistä;
- On yksilöllinen. Ottaa huomioon yksilön työtehtävien vaativuuden ja vastuun sekä hänen osaamisensa ja työtuloksensa;
- Palkitsee sellaisista yksilöllisistä kyvyistä ja taidoista kuin tiedon hallinta, joh- tamistaito, arvostelu-, aloite-, innovointi- ja yhteistyökyky;
- Kannustaa yksilöä ammattitaidon syventämiseen ja laajentamiseen;
- Tukee työyhteisölle asetettujen yhteisten tavoitteiden toteutumista sekä yh- teistyötä yli toiminto- ja henkilöstöryhmärajojen;
- Edellyttää, että johto ja esimiehet sopivat tavoitteista johdettaviensa kanssa ja seuraavat niiden toteutumista;
- On selkeä, pitkäjänteinen ja johdonmukainen, mutta joustavasti muutetta- vissa yrityksen toimintaedellytysten tai liikeidean sitä vaatiessa;
- Palkkakriteerit ovat riippumattomia sukupuolesta, iästä ja muista vastaavista työhön liittymättömistä tekijöistä.
Palkkapolitiikan onnistumisen edellytyksenä on, että sen periaatteista vallitsee yh- teisymmärrys ja että kerran vuodessa esimies ja ylempi toimihenkilö keskustelevat työtehtävien toteutumisesta ja tämän vaikutuksesta palkkaan sekä määrittelevät tulevat työtehtävät ja niille tavoitteet.
Pöytäkirjamerkintä:
Palkkapolitiikkaosuus on luonteeltaan suositus/menettelytapaohje, josta poikkeamista ei pidetä työehtosopimuslain tarkoittamana rikkomuksena.
Liitot pyrkivät yhteistyössä avustamaan yrityksiä niiden kehittäessä palkka- politiikkaansa.
4 Työaika
4.1 Säännöllinen työaika
Säännöllisen työajan pituus sovitaan työsopimuksella ja järjestetään työaikalain mukaan. Säännöllinen työaika on enintään 8 tuntia työvuorokaudessa ja 40 tuntia työviikossa. Työaika voidaan sopia keskimääräiseksi.
Työaikalain piiriin kuuluvien ylempien toimihenkilöiden osalta voidaan paikallisesti sopia päivittäisen ja viikoittaisen työajan enimmäisrajoista, kuitenkin niin, että työ- aika enintään vuoden mittaisena ajanjaksona tasoittuu sovittuun keskimäärään.
Keskimääräistä työaikaa käytettäessä laaditaan etukäteen työajan käyttösuunni- telma ajanjaksoksi, jonka kuluessa työaika tasoittuu säännölliseen määräänsä. Työajan tasaaminen toteutetaan enintään vuoden mittaisella ajanjaksolla. Työai- kapankkisopimuksessa voidaan sopia yli vuoden pituisesta tasoittumisjaksosta.
Työviikkojen vaihteessa viikkolepo voidaan antaa yhtäjaksoisena aikana, joka si- joittuu osaksi edellistä ja jälkimmäistä työviikkoa edellyttäen, että suurin osa viik- kolevosta sijoittuu sille viikolle, jonka viikkolevosta on kyse.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot ovat laatineet yhteisen etätyöohjeen (liite 5).
4.2 Työaikajärjestelmän muuttaminen
Ellei paikallisesti toisin sovita, pysyvästä muutoksesta voimassa olevaan työaika- järjestelmään ilmoitetaan asianomaisille ylemmille toimihenkilöille kaksi viikkoa en- nen muutoksen toimeenpanoa ja tilapäisestä muutoksesta, mikäli mahdollista, viik- koa ennen muutoksen toimeenpanoa, kuitenkin viimeistään kolmantena muutok- sen toimeenpanoa edeltävänä päivänä.
4.3 Liukuva työaika
Paikallisesti voidaan sopia liukuvan työajan järjestämisestä, liukuvan työajan liuku- marajoista ja kertymästä työaikalaista poiketen, kuitenkin niin, että kertymä voi olla enintään 120 tuntia. Työaikalain mukainen liukuvan työajan seurantajakso on 6 kuukautta. Paikallisesti seurantajaksoksi voidaan sopia enintään 12 kuukautta.
Pöytäkirjamerkintä:
Työnantaja ja ylempi toimihenkilö voivat sopia, että työajan plussaldoa vä- hennetään ylemmälle toimihenkilölle annettavalla palkallisella vapaa-ajalla. Työnantajan on ylemmän toimihenkilön sitä pyytäessä pyrittävä antamaan vapaa-aika kokonaisina työpäivinä. Toistaiseksi tehty liukuvaa työaikaa kos- keva sopimus on irtisanottavissa päättymään työajan seurantajakson päät- tyessä. Vuotta pidempi määräaikainen sopimus voidaan irtisanoa 4 kuukau- den kuluttua sopimuksen tekemisestä niin kuin toistaiseksi tehty sopimus.
4.4 Lisä- ja ylityö
Ylityötä on työ, jota tehdään työnantajan määräyksestä ylemmän toimihenkilön suostumuksin työtuntijärjestelmän mukaisten säännöllisten työtuntien lisäksi, ei kuitenkaan siltä osin, kun säännöllinen työaika on lyhyempi kuin keskimäärin 8 tun- tia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa.
Työaikalain mukainen työajan enimmäismäärän seurantajakso on 6 kuukautta. Teknisistä tai työn järjestämistä koskevista syistä työajan enimmäismäärän seu- rantajaksoksi voidaan paikallisesti sopia enintään 12 kuukautta.
Ylityökorvausten ja lisätyön osalta noudatetaan työaikalain määräyksiä.
Paikallisesti voidaan sopia lisä-, yli- ja sunnuntaityön korvaamisesta näiden töiden arvioituun määrään perustuvalla erillisellä kiinteällä kuukausikorvauksella.
4.5 Työaikamääräyksistä poikkeaminen
4.5.1 Paikallisesti sopien
Paikallisesti sopien voidaan poiketa työehtosopimuksen 4 §:n ja työsopimuksen määräyksistä työaikaa koskien. Osapuolten on kuitenkin kaikissa tapauksissa nou- datettava ehdottomia työaikalain säännöksiä.
Järjestelyä suunniteltaessa tulee keskustella järjestelyn tarpeesta, hyödystä yrityk- selle ja osapuolten työaikatarpeista sekä sopia toteutustavasta ja korvauksesta. Jos paikallisesti sovitaan työajan sijoittamisesta arkipyhälle, ei arkipyhän ajalta makseta työaikalain mukaista sunnuntaityökorotusta, ellei toisin sovita. Paikalli- sesti sovittavan järjestelyn tarkoituksena on edistää työaikaratkaisuja, joilla tuetaan yrityksen tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä ylempien toimihenkilöiden yksilöllisten työaikatarpeiden huomioon ottamista.
4.5.2 Työnantajan osoituksella
Työnantaja voi työehtosopimuksen 4 §:n ja työsopimuksen estämättä ja niissä so- vitun lisäksi osoittaa kullekin ylemmälle toimihenkilölle kalenterivuoden aikana säännöllistä työaikaa enintään 16 tuntia. Työtä osoitetaan perustellun tuotannolli- sen tarpeen edellyttämissä tilanteissa. Työaikaa ei voi osoittaa arkipyhäpäiville eikä arkipyhäviikon lauantaille. Lisätyltä säännölliseltä työajalta maksetaan kuu- kausipalkan lisäksi peruspalkka. Xxxxxxxxx toimihenkilöllä on asiallisista ja paina- vista henkilökohtaisista syistä mahdollisuus tapauskohtaisesti kieltäytyä tämän kappaleen mukaisista työaikamuutoksista.
5 Matkustaminen ja koulutus
5.1 Työmatkakustannusten korvaukset
Ellei paikallisesti toisin sovita, työnantaja korvaa ylemmän toimihenkilön tarpeelli- set työmatkakustannukset noudattaen kulukorvausten ja päivärahojen sekä kilo- metrikorvausten osalta näistä yleisesti käytettäviä perusteita ja määriä.
5.2 Vapaa-aikana matkustaminen
Vapaa-aikana matkustamisen korvauksesta sovitaan paikallisesti.
Matka-ajan korvaaminen voidaan järjestää esimerkiksi seuraavilla tavoilla:
1. Säännöllisen työajan ulkopuolella matkustamiseen käytetyn ajan korvaami- sesta sovitaan tarvittaessa esimiehen ja ylemmän toimihenkilön välillä. Näin on erityisesti tilanteissa, joissa työehtosopimuksen mukaiset matka-ajalta maksettavat korvaukset aiheuttavat palkkauksellisen epäsuhteen.
2. Mikäli työtehtäviin kuuluu olennaisena osana jatkuva tai säännöllisesti tois- tuva matkustaminen säännöllisen työajan ulkopuolella ja ylempi toimihen- kilö voi tehtäviensä luonteen vuoksi itse päättää matkojensa suorittamisesta ja työaikansa käytöstä, tämä seikka otetaan huomioon palkkaperusteissa.
3. Mikäli on kysymys runsaasta tilapäistä tai projektiluontoista työtä koske- vasta matkustamisesta, seurataan ylemmälle toimihenkilölle kertyvän matka-ajan määrää. Tämä voidaan korvata esimerkiksi määrävälein mak- settavalla kertakorvauksella.
Matkustamista koskeva ohje:
Paikallisten osapuolten on selvitettävä yhdessä ylempien toimihenki- löiden matka-aikaan liittyviä korvauskäytäntöjä (mm. matkustusmää- rät, päätösmenettely, korvauskäytännöt, matkustussääntö) sekä tar- vittaessa kehitettävä selkeä korvauskäytäntö.
Niissä tapauksissa, joissa ei paikallisesti löydetä sopivaa korvauskäy- täntöä, voidaan käyttää edellä lueteltuja esimerkkejä siitä, millä tavoin matka-ajan korvaaminen voidaan järjestää. Yksi tapa on ottaa käyt- töön edellä mainitut esimerkit.
Asiasta tulee antaa riittävää informaatiota ylemmille toimihenkilöille ja näiden esimiehille.
Erimielisyystilanteissa asia voidaan työehtosopimuksen neuvottelujärjestystä nou- dattaen saattaa liittojen käsiteltäväksi ja liittojen välisen ratkaisulautakunnan (työ- ehtosopimuksen liitteenä) ratkaistavaksi.
5.3 Ammatillinen koulutus
Liitot korostavat henkilöstön suunnitelmallisen kehittämisen tärkeyttä. Työnantaja varaa tarvittaessa toimihenkilölle mahdollisuuden vuosittain osallistua ammatilli- seen koulutukseen, joka mahdollistaa hänen ammattitaitonsa ylläpitämisen ja ke- hittämisen. Koulutustarve voidaan todeta esimerkiksi työnantajan ja ylemmän toi- mihenkilön välisessä kehityskeskustelussa.
Työnantaja voi osoittaa ylemmälle toimihenkilölle säännöllisen vuosittaisen työajan lisäksi työn suorittamisen kannalta tarpeellista lisä-, täydennys-, laitteisto-, työhy- vinvointi- tai turvallisuuskoulutusta tai tuottavuuden, tehokkuuden ja laadun paran- tamiseksi työpaikalla tai työnantajan osoittamassa paikassa järjestettäviä kehit- tämistilaisuuksia enintään 8 tuntia kalenterivuodessa. Koulutusta tai kehittämisti- laisuutta osoitettaessa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon ylemmän toi- mihenkilön henkilökohtaiset työaikatarpeet.
Tämä aika on säännöllistä työaikaa, joka voidaan teettää työehtosopimuksessa sovitun säännöllisen vuosittaisen työajan lisäksi. Koulutuksen tai kehittämistilai- suuden ajalta maksetaan peruspalkan mukainen korvaus. Koulutus tai kehittämis- tilaisuus voidaan toteuttaa myös kokonaisena päivänä. Koulutusta tai kehittämisti- laisuutta ei voida sijoittaa arkipyhäpäiville.
6 Vuosiloma ja lomaraha
6.1 Vuosilomapalkka
Vuosilomapalkka voidaan sovittaessa maksaa yrityksen säännönmukaisena pal- kanmaksupäivänä.
6.2 Lomaraha
Lomarahana maksetaan 50 % ylemmän toimihenkilön vuosilomapalkasta, ellei pai- kallisesti toisin sovita. Lomaraha maksetaan vuosilomapalkan maksamisen yhtey- dessä, ellei paikallisesti toisin sovita.
Mikäli ylempi toimihenkilö ja työnantaja sopivat kirjallisesti lomarahan pitämisestä vastaavana palkallisena vapaana, 24 arkipäivän (neljän viikon) vuosiloman täyttä lomarahaa vastaa 12 arkipäivän (kahden viikon) lomarahavapaa.
Lomarahavapaa annetaan ylemmälle toimihenkilölle työnantajan määräämänä ajankohtana, elleivät osapuolet sovi vapaan pitämisestä. Lomarahavapaan ajalta ylempi toimihenkilö ansaitsee vuosilomaa.
7 Poissaolot
7.1 Työkyvyttömyys
Jos ylempi toimihenkilö on sairauden tai tapaturman vuoksi työkyvytön eikä hän ole aikaansaanut työkyvyttömyyttä tahallisesti tai törkeällä tuottamuksella, on hä- nellä oikeus työkyvyttömyyden vallitessa saada kuukausipalkka luontoisetuineen ilman lisiä seuraavasti:
Mikäli työsuhde on jatkunut yhdenjaksoisesti vähintään
- 1 kuukauden, mutta vähemmän kuin 1 vuoden 4 viikolta
- 1 vuoden, mutta vähemmän kuin 5 vuotta 5 viikolta
- 5 vuotta tai kauemmin 3 kuukaudelta.
Xxxxxx toimihenkilö, joka sairauden takia on tullut työkyvyttömäksi, on velvollinen viipymättä ilmoittamaan työantajalle siitä sekä milloin työkyvyttömyyden arvioidaan päättyvän ja pyynnöstä esittämään hyväksyttävän selvityksen työkyvyttömyydes- tään.
Ylemmän toimihenkilön sairastuessa samaan sairauteen 30 kalenteripäivän kulu- essa työhön paluustaan, aika, jolta työnantaja on velvollinen suorittamaan sairaus- ajan palkkaa, lasketaan siten kuin kysymyksessä olisi yksi sairastumisajanjakso. Sairausajan palkkaa maksetaan kuitenkin saman sairauden edellä tarkoitetuin ta- voin uusiutuessa vähintään sairausvakuutuslain 8 luvun 7 § 2 mom. tarkoittamalta karenssiajalta.
Soveltamisohje:
Onko kysymyksessä sama vai eri sairaus, ratkaistaan epäselvässä tapauk- sessa sairausvakuutuslain tulkintoja noudattaen.
Jos ylempi toimihenkilö on hänen kanssaan työsopimusta tehtäessä salannut työn- antajalta sairautensa, ei työnantaja ole velvollinen suorittamaan palkkaa sairauden ajalta.
7.2 Äitiys- ja isyysvapaan palkka
Ylemmälle toimihenkilölle annetaan äitiysvapaaksi se aika, johon hänellä sairaus- vakuutuslain mukaan tulevan äitiysrahan katsotaan kohdistuvan. Äitiysvapaan ajalta maksetaan kuukausipalkka luontoisetuineen ilman lisiä kolmelta kuukau- delta edellyttäen, että hänen työsuhteensa on yhdenjaksoisesti jatkunut vähintään kuusi kuukautta ennen laskettua synnytysaikaa.
Xxxxxxxxx toimihenkilölle annetaan isyysvapaaksi se aika, johon hänelle sairaus- vakuutuslain mukaan tulevan isyysrahan katsotaan kohdistuvan. Ylemmälle toimi- henkilölle maksetaan isyysvapaan ajalta kuukausipalkka luontoisetuineen ilman li- siä enintään viideltä työpäivältä synnytyksen yhteydessä pidettävän isyysvapaan osalta edellyttäen, että hänen työsuhteensa on yhdenjaksoisesti jatkunut vähin- tään kuusi kuukautta ennen laskettua synnytysaikaa.
Siltä ajalta, jolta työnantaja on maksanut ylemmälle toimihenkilölle edellä määrätyn äitiys- tai isyysvapaan palkan, työnantaja on oikeutettu nostamaan itselleen palau- tuksena ylemmälle toimihenkilölle lain tai sopimuksen perusteella tulevan päivära- han tai siihen verrattavan korvauksen taikka saamaan sen määrän takaisin ylem- mältä toimihenkilöltä, ei kuitenkaan enempää kuin maksamansa määrä.
7.3 Lapsen sairastuminen
Ylemmän toimihenkilön alle 10-vuotiaan oman lapsen tai muun samassa talou- dessa pysyvästi asuvan alle 10-vuotiaan lapsen äkillisesti sairastuessa, annetaan lapsen kanssa samassa taloudessa asuvalle vanhemmalle lapsen hoidon järjestä- miseksi tai hoitamiseksi välttämätöntä tilapäistä palkallista vapaata enintään neljä työpäivää. Sama oikeus on myös lapsen vanhemmalla, joka ei asu tämän kanssa samassa taloudessa. Vapaan antaminen palkallisena edellyttää, että molemmat vanhemmat ovat ansiotyössä tai kyseessä on yksinhuoltaja, ja että lapsen sairau- desta esitetään vastaava selvitys kuin ylemmän toimihenkilön omasta sairaudesta vaaditaan.
7.4 Kertausharjoitukset
Suositellaan, että yritykset maksaisivat ylemmälle toimihenkilölle kertausharjoitus- ten ajalta palkkaa siten, että ylempi toimihenkilö saa valtion maksaman reserviläis- palkan kanssa täydet palkkaedut.
8 Paikallinen yhteistoiminta ja erimielisyyksien ratkaiseminen
8.1 Paikallinen sopiminen
8.1.1 Yhteistoiminnan tavoite
Yhteistoiminnalla ja paikallisella sopimisella sen osana vaikutetaan yrityksen tuot- tavuuden, kilpailukyvyn, työllisyyden sekä henkilöstön työhyvinvoinnin ylläpitoon ja kehittämiseen. Paikallinen sopiminen on ennen kaikkea toiminnan kehittämisen väline.
Kullakin työpaikalla määritellään yhteistuumin tavoitteet, joihin paikallisesti sopien pyritään. Nopeasti muuttuvassa toimintaympäristössä tavoitteita on arvioitava myös alati uudelleen. Tarpeellisista keinoista sovitaan, kun tavoitteet on selvitetty.
Toimintatapana paikallinen sopiminen koskee koko työyhteisöä. Se edellyttää avointa ja luottamusta synnyttävää vuoropuhelua työnantajan ja henkilöstön välillä.
8.1.2 Paikallista sopimista koskevat määräykset
Paikallinen sopiminen on mahdollista joko työnantajan ja ylemmän toimihenkilön välillä tai työnantajan ja ylempien toimihenkilöiden luottamushenkilön välillä. Luot- tamushenkilön kanssa tehty sopimus sitoo niitä ylempiä toimihenkilöitä, joita luot- tamushenkilön on katsottava edustavan. Sopimus voidaan solmia määräajaksi tai olemaan voimassa toistaiseksi.
Toistaiseksi voimassa oleva paikallinen sopimus voidaan irtisanoa kolmen kuukau- den irtisanomisaikaa noudattaen, ellei irtisanomisajasta muuta ole sovittu. Sopi- mus on tehtävä kirjallisena, jos jompikumpi sopijapuoli sitä pyytää. Mikäli sopimus koskee koko työpaikkaa, tehdään sopimus aina kirjallisesti.
Tässä määräyksessä tarkoitettu paikallinen sopimus on osa tätä työehtosopi- musta. Sitä sovelletaan senkin jälkeen, kun työehtosopimuksen voimassaolo muu- toin on lakannut. Tänä aikana ja kuukauden kuluessa uuden työehtosopimuksen voimaantulon jälkeen voidaan määräajaksi solmittu paikallinen sopimus irtisanoa kolmen kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen.
8.2 Luottamushenkilö
8.2.1 Luottamushenkilötoiminnan tarkoitus
Luottamushenkilötoiminnan tarkoitus on luoda edellytykset yrityksen ja ylempien toimihenkilöiden välisen yhteistoiminnan sekä paikallisen sopimisen edistämiselle sekä työehtosopimuksen oikealle soveltamiselle.
Luottamushenkilötoiminta on myös keino ylempien toimihenkilöiden vaikutusmah- dollisuuksien ja yrityksen tuottavuuden parantamiselle. Luottamushenkilönä toimi- minen antaa ylemmälle toimihenkilölle mahdollisuuden ymmärtää laaja-alaisesti henkilöstön ja yrityksen välistä yhteistoimintaa, yrityksen talouteen ja
kilpailukykyyn liittyviä tekijöitä sekä henkilöstöhallinnon toimintaa. Osaava luotta- mushenkilö on yritykselle keskeinen neuvottelukumppani ja yhteyshenkilö suh- teessa ylempiin toimihenkilöihin.
8.2.2 Luottamushenkilön valinta
Ylemmillä toimihenkilöillä on oikeus valita luottamushenkilö ja varaluottamushen- kilö, joka luottamushenkilön estyneenä ollessa hoitaa tämän tehtäviä. Luottamus- henkilöä valittaessa tulisi kiinnittää huomiota muun muassa tehtävän vastuulliseen ja pitkäjänteiseen hoitamiseen sekä henkilön vuorovaikutustaitoihin ja kykyyn tehdä päätöksiä myös vaikeista asioista, lisäksi on syytä huomioida henkilön val- miudet luottamushenkilötehtävän edellyttämään koulutukseen ja kehittymiseen.
Ennen luottamushenkilön valintaa keskustellaan luottamushenkilön toimialueesta yhdessä yrityksen johdon kanssa ottaen huomioon erityisesti yrityksen koko, orga- nisaatio ja toiminnan luonne. Toimialueella tarkoitetaan Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n jäsenyritystä, johtamisjärjestelmän mukaista loogista organisaa- tion osaa tai yhdessä sovittua yksikköä. Luottamushenkilölle valitusta varaluotta- mushenkilöstä on ilmoitettava työnantajalle, milloin hän toimii luottamushenkilön sijaisena.
Luottamushenkilö ja varaluottamushenkilö valitaan tämän työehtosopimuksen so- veltamispiiriin ja tähän työehtosopimukseen sidottuihin järjestöihin kuuluvien, työ- paikan ylempien toimihenkilöiden keskuudesta ja hänen tulee olla perehtynyt työ- paikan olosuhteisiin. Kaikilla työpaikan ylemmillä toimihenkilöillä tulee olla mahdol- lisuus osallistua valintaan. Vaalien järjestäminen ja toimittaminen ei saa häiritä työntekoa. Vaalien vaaliajoista ja vaalipaikoista on sovittava työnantajan kanssa viimeistään 14 vuorokautta ennen vaalin toimittamista. Vaalin toimittamisesta huo- lehtivat lähinnä luottamushenkilö, Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n yritysyhdistys tai työpaikan ylemmät toimihenkilöt muutoin. Vaalien toimittamiseen luottamus henki- löltä kulunut välttämätön aika luetaan luottamushenkilötehtäviin käytetyksi ajaksi.
Toimikauden pituus on vähintään yksi vuosi. Luottamushenkilön valinnasta työpai- kalla tulee tehdä kirjallinen ilmoitus työnantajalle.
Soveltamisohje:
Jos yritykseen ei ole valittu luottamushenkilöä ja yrityksessä ilmenee tarve nopeaan edustuksellisen yhteistoiminnan järjestämiseen, esi- merkiksi alkavan yhteistoimintamenettelyn vuoksi, yrityksessä voi- daan järjestää vaali siten, että vaalien vaaliajoista ja vaalipaikoista neuvotellaan työnantajan kanssa nopeammassa aikataulussa kuin vii- meistään 14 vuorokautta ennen vaalin toimittamista.
8.2.3 Luottamushenkilön tehtävät ja oikeudet
Luottamushenkilö edustaa ylempiä toimihenkilöitä työsuhdeasioissa ja tämän työ- ehtosopimuksen soveltamista koskevissa kysymyksissä. Luottamushenkilölle an- netaan asioiden hoidon kannalta tarpeelliset tiedot ja toimintamahdollisuudet. Työ- paikan koon sitä edellyttäessä luottamushenkilöllä on tehtävien hoitamista varten oikeus käyttää yrityksen tavanomaisia toimisto- yms. välineitä. Tavanomaisten toi- mistovälineiden käsitteen piiriin kuuluvat myös yrityksessä yleisesti käytössä
olevat IT-laitteet ja niihin liittyvät ohjelmat sekä internet-yhteys (sähköposti). Käy- tännön järjestelyistä sovitaan paikallisesti. Luottamushenkilön kanssa sovitaan luottamushenkilötehtävien hoitamista varten tarpeellisesta työstä vapautuksesta. Tämä vapautus otetaan huomioon luottamushenkilön työn järjestämisessä.
Tarvittaessa työnantaja järjestää luottamushenkilölle ja työsuojeluvaltuutetulle tar- koituksenmukaisen paikan tehtävien edellyttämien tarvikkeiden säilyttämiseen. Työnantaja osoittaa mahdollisuuksien mukaan tarkoituksenmukaisen tilan, jossa voidaan käydä tehtävien hoitamista varten välttämättömät keskustelut.
Näille luottamushenkilöille ja varaluottamushenkilölle annetaan samanlaiset mah- dollisuudet niihin liittyvine etuineen osallistua liittojen yhdessä toteamaan, luotta- mushenkilön tehtävien hoidon kannalta tarpeelliseen, koulutukseen kuin muille luottamusmiehille ja varaluottamusmiehille annetaan.
Työnantajan ja luottamushenkilön on selvitettävä luottamushenkilötehtävän ai- kana, edellyttääkö hänen ammattitaitonsa ylläpitäminen entiseen tai vastaavaan työhön sellaisen ammatillisen koulutuksen antamista, jota järjestetään myös muille ylemmille toimihenkilöille.
8.2.4 Luottamushenkilön korvaus
Työnantaja maksaa luottamushenkilönä toimivalle ylemmälle toimihenkilölle, ellei paikallisesti ole muusta sovittu, erillisen kuukausikorvauksen, jonka suuruus on 1.3.2022 alkaen:
Ylempien toimihenkilöiden lukumäärä | Korvaus euroa / kk |
10 – 100 | 122 |
101 - 200 | 171 |
201 – 400 | 219 |
yli 400 | 321 |
8.2.5 Keskustelu neuvottelujärjestelmän tavoitteista ja toimivuudesta
Työpaikoilla tulee keskustella säännöllisesti neuvottelujärjestelmän tavoitteista ja toimivuudesta. Keskustelu käydään ensimmäisen kerran kahden kuukauden kulu- essa luottamushenkilökauden alkamisesta ja sen jälkeen vuosittain. Keskustelun osapuolina ovat kukin luottamushenkilö vastaavan työnantajan edustajan kanssa sekä tarpeen vaatiessa he kaikki yhdessä. Keskustelussa annetaan molemmin- puolista palautetta, jonka pohjalta yhteistyötä pyritään edelleen parantamaan. Li- säksi mietitään yhdessä, mitä tavoitteita neuvottelujärjestelmälle ja luottamushen- kilötoiminnalle asetetaan, sekä huomioidaan, miten paikalliset olosuhteet sekä pai- kallisen sopimisen laajuus vaikuttavat luottamushenkilölle annettaviin tilastopohjai- siin tietoihin. Samalla suunnitellaan luottamushenkilön tehtävään liittyvän koulutuk- sen tarve, aikataulut ja tavoitteet.
8.2.6 Luottamushenkilölle annettavat tiedot
Työnantajan tulee huolehtia siitä, että luottamushenkilölle ilmoitetaan mahdollisim- man aikaisessa vaiheessa asianomaisen työpaikan ylempiä toimihenkilöitä välittö- mästi tai välillisesti koskevista asioista.
Milloin syntyy epäselvyyttä tai erimielisyyttä ylemmän toimihenkilön työsuhteeseen liittyvistä asioista, on luottamushenkilölle annettava kaikki valituksenalaisen ta- pauksen selvittämiseksi tarpeelliset tiedot. Luottamushenkilöllä tulee olla tietojen hankkimista varten ylemmältä toimihenkilöltä saatu kirjallinen suostumus, joka voi olla esimerkiksi sähköpostiviesti.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada seuraavat tiedot tämän työehtosopimuksen piiriin kuuluvista ylemmistä toimihenkilöistä:
1. Ylemmän toimihenkilön suku- ja etunimet
2. Palvelukseentuloaika
3. Työpaikka (organisatorinen osasto)
4. Palkkaryhmä tai vaativuusluokka, jos tällainen järjestelmä on yrityksessä käy- tössä (ylempi toimihenkilö voi kirjallisella tai sähköisellä ilmoituksella kieltää työn- antajaa antamasta häntä koskevaa tietoa luottamushenkilölle)
5. Tilastonimike (työnantajaliiton tilastoinnissa käytetty).
Tiedot annetaan kerran vuodessa. Uusista ylemmistä toimihenkilöistä annetaan kohdissa 1–5 mainitut tiedot niin pian kuin mahdollista, kuitenkin viimeistään neljän kuukauden kuluttua työsuhteen alkamisesta.
Palkkatilastotietoina annetaan luottamushenkilölle kerran vuodessa kirjallisesti tä- män sopimuksen piiriin kuuluvista ylemmistä toimihenkilöistä työpaikkakohtainen keskiarvo ja mediaani kuukausipalkoista luontoisetuineen. Lisäksi annetaan tilas- tonimikkeittäin (esim. EK:n tilastonimikkeittäin; toimintojen johtaminen, erityisasi- antuntijat ja asiantuntijat) keskiarvo kuukausipalkoista luontoisetuineen.
Soveltamisohje:
Luottamushenkilölle voidaan työpaikan olosuhteet huomioon ottaen antaa edellä mainittua laajemminkin ylempiä toimihenkilöitä koskevia tilastopohjaisia tietoja jaoteltuna esimerkiksi tehtävän vaativuuden mukaan tai aseman perusteella (toimintojen johtaminen, erityisasian- tuntijat ja asiantuntijat), mikäli mahdollista.
Tiedot annetaan kirjallisena sen jälkeen, kun työpaikkaa koskeva palkkatilasto on valmistunut. Luottamushenkilö ei ole oikeutettu saamaan palkkatilastotietoja viittä henkilöä pienemmistä ryhmistä.
Luottamushenkilölle varataan mahdollisuus perehtyä toimialueellaan yrityksessä kulloinkin voimassa oleviin ylempiä toimihenkilöitä koskeviin palkanmääräytymis- ja palkanlaskentajärjestelmiin. Lisäksi luottamushenkilöllä on oikeus perehtyä toi- mialueensa ylempien toimihenkilöiden osalta hätä- ja ylityöstä sekä niistä makse- tusta korotetusta palkasta työlainsäädännön mukaisesti laadittuun luetteloon.
Työvoiman kehitystä koskevina tietoina annetaan luottamushenkilölle puolivuosit- tain organisatoristen osastojen puitteissa toimialueensa täysin työkykyisten työn- tekijöiden ja tämän sopimuksen piiriin kuuluvien ylempien toimihenkilöiden luku- määrät.
Luottamushenkilölle on lisäksi annettava ilmoitus koeajaksi ja määräaikaiseen työ- suhteeseen otetusta ylemmästä toimihenkilöstä. Erikseen pyydettäessä on luotta- mushenkilölle ilmoitettava myös määräaikaisen työsopimuksen solmimisen pe- ruste.
Luottamushenkilö saa edellä tarkoitetut tiedot luottamuksellisina tehtäviensä hoi- tamista varten. Tietoja ei tule luovuttaa muiden yritysten luottamushenkilöille eikä niitä saa muutoinkaan levittää.
8.2.7 Luottamushenkilön työsuhde
Tämän työehtosopimuksen mukaisesti valitulla luottamushenkilöllä on työsopimus- lain 7 luvun 10 §:n mukainen irtisanomissuoja. Korvaus määräytyy työsopimuslain 12 luvun 2 §:n mukaisesti. Edellä tarkoitettu luottamushenkilön irtisanomissuoja on voimassa kuusi kuukautta hänen luottamushenkilötehtävänsä päättymisen jäl- keen. Edellä sanottu koskee samoin edellytyksin varaluottamushenkilöä silloin, kun hän toimii luottamushenkilön sijaisena.
Luottamushenkilö säilyttää asemansa, jos liike tai sen osa sitä luovutettaessa säi- lyttää itsenäisyytensä. Jos luottamushenkilön toimikausi päättyy liikkeenluovutuk- sen johdosta, hänellä on yllä todetun mukainen lomautus- ja irtisanomissuoja kuusi kuukautta toimikautensa päättymisestä.
Edellä olevia irtisanomissuojaa koskevia määräyksiä sovelletaan myös työpaikalla asetettuun luottamushenkilöehdokkaaseen, jonka asettamisesta ylempien toimi- henkilöiden kokous on sen jälkeen, kun luottamushenkilön valinnasta yrityksen joh- don kanssa on käyty keskustelu, kirjallisesti ilmoittanut työnantajalle. Ehdokas- suoja alkaa kuitenkin aikaisintaan kolme kuukautta ennen valittavana olevan luot- tamushenkilön toimikauden alkua ja päättyy muun kuin vaalissa valituksi tulleen osalta vaalituloksen tultua todetuksi.
Luottamushenkilöä ei saa luottamushenkilötehtävän johdosta siirtää alempipalk- kaiseen työhön, kuin missä hän oli luottamushenkilötehtävään valituksi tullessaan.
8.3 Työsuojeluvaltuutettu
Työsuojeluvaltuutetulla on työsopimuslain 7 luvun 10 §:n mukainen irtisanomis- ja lomautussuoja.
Työsuojeluvaltuutetulla on oikeus osallistua työajalla sopimusosapuolten yhdessä hyväksymään työsuojelukoulutukseen. Työnantaja korvaa koulutuksen aiheutta- mat kustannukset ja säännöllisen työajan ansionmenetyksen.
Työnantaja maksaa työsuojeluvaltuutettuna toimivalle ylemmälle toimihenkilölle, ellei muuta ole sovittu, erillisen kuukausikorvauksen, jonka suuruus on 1.3.2022 alkaen:
Työsuojeluvaltuutetun edustamien korvaus toimihenkilöiden lukumäärä euroa/kk
5 - 24 | 68 |
25 - 50 | 73 |
51 - 100 | 82 |
101 - 200 | 94 |
201 - 400 | 105 |
401 - 600 | 120 |
yli 600 | 139 |
8.4 Kokoontumisoikeus
Ylemmät toimihenkilöt henkilöstöryhmänä tai Ylemmät toimihenkilöt YTN ry:n yh- distykset voivat työajan ulkopuolella järjestää kokouksia työpaikalla työsuhdeasi- oista. Mikäli kokousjärjestelyistä ja menettelytavoista sovitaan etukäteen työnan- tajan kanssa, kokouksen järjestäjillä on oikeus kutsua kokoukseen työehtosopi- muksen osapuolena olevan liiton sekä asianomaisen keskusjärjestön edustajia.
8.5 Neuvottelujärjestys
Työehtosopimuksen soveltamista, tulkintaa tai rikkomista koskeva erimielisyys kä- sitellään ensisijaisesti ylemmän toimihenkilön ja hänen esimiehensä välillä. Jos ylempi toimihenkilö ei ole voinut sopia työehtojaan koskevaa asiaa esimiehensä kanssa, on hänellä oikeus saattaa asia ylemmän esimiehen käsiteltäväksi. Mikäli yksimielisyyttä ei saavuteta, voidaan asia siirtää luottamushenkilön ja työnantajan edustajan käsiteltäväksi. Jommankumman osapuolen esittäessä paikallisia neu- votteluja ne on aloitettava viimeistään viikon kuluessa esityksen tekemisestä.
Ellei neuvotteluvelvollisuuden piiriin kuuluvassa asiassa saavuteta yksimielisyyttä paikallisesti, on neuvotteluista jommankumman osapuolen niin vaatiessa laadit- tava neuvottelujen päättymisestä viimeistään viikon kuluessa erimielisyysmuistio, minkä jälkeen asia voidaan siirtää Ylempien Toimihenkilöiden Neuvottelujärjestön YTN ry:n ja Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n välillä neuvoteltavaksi.
9 Työrauha
9.1 Työrauhavelvoite
Tämän työehtosopimuksen voimassa ollessa kiellettyjä ovat työtaistelutoimenpi- teet, jotka kohdistuvat tähän työehtosopimukseen tai johonkin sen määräykseen. Liitot ja niiden alayhdistykset ovat velvolliset huolehtimaan siitä, etteivät niiden jä- senenä olevat alayhdistykset, työnantajat tai toimihenkilöt, joita sopimus koskee, ryhdy työtaistelutoimenpiteisiin eivätkä muutoinkaan riko työehtosopimuksen mää- räyksiä.
9.2 Sovintolautakunta
Päätöstä työtaistelu- tai muusta painostustoimenpiteestä ei saa tehdä ennen kuin Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry:n sovin- tolautakunta on käsitellyt työriitaa ja sovintolautakunnan tekemä ehdotus tämän sopimuksen uudistamiseksi on puolin tai toisin hylätty.
Sovintolautakunnan on tehtävä ehdotuksensa kahden viikon kuluessa siitä, kun työriidasta on ilmoitettu sovintolautakunnan puheenjohtajalle. Sovintolautakun- nassa ei noudateta välimiesmenettelystä annettua lakia.
Osapuolet nimeävät kumpikin sovintolautakuntaan yhden jäsenen ja jäsenet valit- sevat yhdessä puheenjohtajan. Jäsenen toimikausi kestää kolme vuotta kerral- laan. Jäsenenä voi toimia myös henkilö, joka välimiesmenettelystä annetun lain mukaan voitaisiin katsoa esteelliseksi. Teknologiateollisuuden työnantajat ja YTN vastaavat puoliksi kumpikin sovintolautakunnan jäsenten palkkioista ja muista so- vintolautakunnan kustannuksista.
10 Työehtosopimuksen sitovuus ja voimassaolo
10.1 Sopimuksen sitovuus
Tämä työehtosopimus sitoo allekirjoittaneita liittoja ja niiden alayhdistyksiä sekä työnantajia ja toimihenkilöitä, jotka ovat tai sopimuksen voimassaoloaikana ovat olleet näiden yhdistysten jäseniä.
Sopimukseen sidotut ovat velvolliset tarkoin noudattamaan tätä sopimusta huoleh- timalla siitä, että niiden alaiset yhdistykset ja niihin kuuluvat työnantajat ja toimi- henkilöt eivät riko sen määräyksiä.
10.2 Sopimuksen voimassaolo
Tämä työehtosopimus on voimassa 3.1.2022 alkaen ja on voimassa 30.11.2023 saakka ja sen jälkeen toistaiseksi kahden kuukauden irtisanomisajoin. Sopimus voidaan irtisanoa päättymään 30.11.2022, ellei vuoden 2023 palkantarkistuksen suuruudesta sovita 30.9.2022 mennessä. Sopimuskauden päätyttyä ovat sopi- muksen määräykset kuitenkin voimassa siihen asti, kunnes edellä mainitun so- vintolautakunnan tekemä ehdotus on hyväksytty tai hylätty.
Helsingissä 3. päivänä tammikuuta 2022 TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxx Xxxxx
YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxx Xxxx
Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 1 IRTISANOMISSUOJASOPIMUS
1 Soveltamisala
Tämä sopimus koskee toistaiseksi voimassaolevan työsopimuksen irtisanomista, ylemmän toimihenkilön lomauttamista sekä työsopimuksen purkamista ja purkau- tumista.
Sopimus koskee myös ylemmän toimihenkilön irtisanoutumista sekä menettelyä, jota työsopimusta päätettäessä ja ylempää toimihenkilöä lomautettaessa on nou- datettava.
Soveltamisohje:
Sopimus ei koske työsopimuksen päättämistä tai ylemmän toimihenkilön lo- mauttamista, jos perusteena on
− työsopimuksen purkaminen koeaikana (TSL 1 luku 4 §),
− yrityssaneeraus (TSL 7 luku 7 §) taikka
− työnantajan konkurssi tai kuolema (TSL 7 luku 8 §).
Työsopimusta edellä mainituilla perusteilla päätettäessä noudatetaan kuitenkin tä- män sopimuksen 2.4 ja 2.5 kohdan menettelytapamääräyksiä sekä koeaikapurun osalta myös 3.6 kohdassa sovittua menettelyä.
Sopimus ei myöskään koske ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa tar- koitettuja oppisopimussuhteita.
2 Työsopimuksen päättämistä koskevia yleisiä määräyksiä
2.1 Irtisanomisajat
Työsopimuksen irtisanomisajat määräytyvät kulloinkin voimassa olevan työsopi- muslain mukaisesti.
Pöytäkirjamerkintä:
Lomautusilmoitusaika on tämän sopimuksen kohdassa 4.3.3.
2.2 Työllistymisvapaa
Jolleivat työnantaja ja ylempi toimihenkilö, työnantajan irtisanottua työsopimuksen työsopimuslain 7 luvun 3 §:ssä tarkoitetulla perusteella, ole sopineet muuta, ylem- mällä toimihenkilöllä on oikeus vapaaseen täydellä palkalla osallistuakseen irtisa- nomisaikanaan julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa (916/2012) tarkoitetun työllistymissuunnitelman laatimiseen ja työsopimuslain 7 lu- vun 12 §:n 1 momentin mukaisiin toimenpiteisiin.
Työllistymisvapaan pituus määräytyy irtisanomisajan pituuden mukaan seuraa- vasti:
1) enintään yhteensä viisi työpäivää, jos irtisanomisaika on enintään yksi kuu- kausi;
2) enintään yhteensä 10 työpäivää, jos irtisanomisaika on yhtä kuukautta pi- dempi mutta enintään neljä kuukautta;
3) enintään yhteensä 20 työpäivää, jos irtisanomisaika on yli neljä kuukautta.
Edellä sovitun lisäksi ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus saada työllistymisva- paata enintään viisi työpäivää työllistymissuunnitelman mukaiseen työvoimakou- lutukseen ja siihen liittyvään harjoitteluun tai työssäoppimiseen.
Ylemmän toimihenkilön on ennen työllistymisvapaan tai sen osan käyttämistä il- moitettava siitä ja vapaan perusteesta työnantajalle niin hyvissä ajoin kuin mah- dollista sekä pyydettäessä esitettävä luotettava selvitys kunkin vapaan perus- teesta.
Työllistymisvapaan käyttämisestä ei saa aiheutua työnantajalle merkittävää hait- taa.
Soveltamisohje:
Työpäivillä tarkoitetaan työtuntijärjestelmän mukaisia työpäiviä. Työllisty- misvapaan määrää voidaan käyttää myös työpäivän osina.
2.3 Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen
Työnantajan, joka on irtisanonut työsopimuksen noudattamatta irtisanomisaikaa, on maksettava ylemmälle toimihenkilölle korvauksena täysi palkka irtisanomisai- kaa vastaavalta ajalta.
Jos ylempi toimihenkilö eroaa työstä irtisanomisaikaa noudattamatta, hän on vel- vollinen irtisanomisajan noudattamatta jättämisestä aiheutuvana kertakaikkisena korvauksena maksamaan työnantajalle irtisanomisajan palkkaa vastaavan mää- rän. Työnantaja saa pidättää tämän määrän ylemmälle toimihenkilölle maksetta- vasta lopputilistä, noudattaen mitä työsopimuslain 2 luvun 17 §:ssä on säädetty työnantajan kuittausoikeudesta.
Mikäli irtisanomisajan noudattamatta jättäminen puolin tai toisin koskee vain osaa irtisanomisajasta, suoritusvelvollisuus koskee vastaavaa osaa irtisanomisajan pal- kasta.
2.4 Ilmoitus työsopimuksen päättämisestä
Ilmoitus työsopimuksen päättämisestä on toimitettava työnantajalle tai tämän edustajalle taikka ylemmälle toimihenkilölle henkilökohtaisesti. Jollei tämä ole mahdollista, ilmoitus voidaan toimittaa kirjeitse tai sähköisesti. Tällaisen ilmoituk- sen katsotaan tulleen vastaanottajan tietoon viimeistään seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun ilmoitus on lähetetty.
Toimitettaessa työsopimuksen päättämisilmoitus kirjeitse tai sähköisesti katsotaan työsopimuslain 1 luvun 4 ja 8 luvun 1 §:issä tarkoitettuihin päättämisperusteisiin vedotun sovitussa tai säädetyssä ajassa, jos ilmoitus tuon ajan kuluessa on jätetty postin kuljetettavaksi tai lähetetty sähköisesti.
Ylemmän toimihenkilön ollessa lain tai sopimuksen mukaisella vuosilomalla tai työ- ajan tasoittumiseksi annetulla vähintään kahden viikon pituisella vapaalla katso- taan kirjeitse tai sähköisesti lähetettyyn ilmoitukseen perustuva päättäminen kui- tenkin toimitetuksi aikaisintaan loman tai vapaan päättymistä seuraavana päivänä.
2.5 Työsopimuksen päättämisen perusteiden ilmoittaminen
Työnantajan on ylemmän toimihenkilön pyynnöstä viivytyksettä ilmoitettava tälle kirjallisesti työsopimuksen päättymispäivämäärä sekä ne hänen tiedossaan olevat irtisanomisen tai purkamisen syyt, joiden perusteella työsopimus on päätetty.
3 Lomauttaminen ja työsopimuksen päättäminen ylemmästä toi- mihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä
3.1 Irtisanomisen perusteet
Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä ilman työsopimuslain 7 luvun 1–2 §:n mu- kaista asiallista ja painavaa perustetta.
Soveltamisohje:
Asiallisena ja painavana syynä pidetään sellaisia ylemmästä toimihenkilöstä it- sestään riippuvia syitä, kuten töiden laiminlyömistä, työnantajan työnjohto-oi- keutensa rajoissa antamien määräysten rikkomista, perusteetonta poissaoloa ja ilmeistä huolimattomuutta työssä.
3.2 Purkamisen perusteet
Työnantaja voi purkaa työsopimuksen työsopimuslain 8 luvun 1 §:ssä tarkoitetulla perusteella.
3.3 Purkautuneena käsittelemisen perusteet
Työnantajalla on oikeus käsitellä työsopimusta purkautuneena työsopimuslain 8 luvun 3 §:n mukaisesti.
3.4 Lomauttaminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hä- nen henkilöönsä liittyvästä syystä
Työnantaja voi lomauttaa ylemmän toimihenkilön määräajaksi lomautusilmoitusai- kaa noudattamatta samoilla perusteilla, joilla työsopimus voitaisiin irtisanoa tai pur- kaa.
3.5 Irtisanomisen toimittaminen
Työnantajan on toimitettava työsopimuksen irtisanominen työsopimuslain 7 luvun 1–2 §:ssä tarkoitetulla perusteella kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun irtisanomi- sen peruste on tullut työnantajan tietoon.
3.6 Kuuleminen
Ennen kuin työnantaja irtisanoo työsopimuksen työsopimuslain 7 luvun 1–2 §:ssä tarkoitetulla perusteella tai purkaa sen mainitun lain 1 luvun 4 §:ssä tai 8 luvun 1
§:ssä tarkoitetusta syystä, on hänen varattava ylemmälle toimihenkilölle mahdolli- suus tulla kuulluksi työsopimuksen päättämisen perusteista. Xxxxxxxxx toimihen- kilöllä on oikeus häntä kuultaessa käyttää avustajanaan esimerkiksi yhteyshenki- löä tai työtoveriaan.
4 Lomauttaminen ja työsopimuksen irtisanominen taloudelli- sista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjes- telyistä johtuvista syistä
4.1 Neuvottelumenettely
Jos työpaikalla syntyy tarve irtisanoa, lomauttaa tai osa-aikaistaa ylempiä toimi- henkilöitä, on lain edellyttämässä yhteistoimintamenettelyssä otettava huomioon seuraavat määräykset:
Soveltamisohje:
Yhteistoimintalaki ei ole tämän sopimuksen osa. Tämän pykälän määräykset ovat lakia täydentäviä ja niillä korvataan lain vastaavat kohdat.
Yhteistoimintalain 45 ja 51 §:istä poiketen yhteistoimintavelvoitteet katsotaan täy- tetyksi, kun asiaa on käsitelty yhteistoimintamenettelyssä kirjallisen neuvotteluesi- tyksen tekemisen jälkeen etukäteen annettujen käytettävissä olevien tietojen poh- jalta alla sovitun mukaisesti.
Pöytäkirjamerkintä:
Neuvotteluesitykseen liitettävistä tiedoista on säädetty yhteistoiminta- lain 47 §:ssä.
4.1.1 Taloudelliset, tuotannolliset tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjes- telyistä johtuvat syyt
a) Jos neuvottelujen kohteena on toimenpide, joka ilmeisesti johtaa alle kym- menen henkilön osa-aikaistamiseen, lomauttamiseen tai irtisanomiseen taikka enintään 90 päivää kestävään vähintään kymmeneen henkilöön kohdistuvaan lomauttamiseen, katsotaan työnantajan neuvotteluvelvoite täytetyksi, ellei muuta sovita, kun asiasta on neuvoteltu 14 päivän ajan neuvotteluesityksen tekemisestä.
b) Jos neuvottelujen kohteena on toimenpide, joka ilmeisesti johtaa vähin- tään kymmenen henkilön osa-aikaistamiseen tai irtisanomiseen taikka lo- mauttamiseen yli 90 päivän ajaksi, katsotaan työnantajan neuvotteluvel- voite täytetyksi, ellei muuta sovita, kun asiasta on neuvoteltu kuuden viikon ajan neuvotteluesityksen tekemisestä.
Yrityksessä, jonka työsuhteessa olevien henkilöiden määrä on säännöllisesti vä- hintään 20 mutta alle 30, katsotaan työnantajan tämän määräyksen mukainen neuvotteluvelvoite täytetyksi, ellei muuta ole sovittu, kun asiasta on neuvoteltu 14 päivän ajan neuvotteluesityksen tekemisestä.
4.1.2 Toimintasuunnitelma ja toimintaperiaatteet
Työnantajan tehtyä neuvotteluesityksen tarkoituksestaan irtisanoa vähintään kym- menen henkilöä taloudellisin tai tuotannollisin perustein hänen on yhteistoiminta- neuvottelujen alussa annettava ylempien toimihenkilöiden edustajalle esitys työl- listymistä edistäväksi toimintasuunnitelmaksi. Toimintasuunnitelmaa valmistelles- saan työnantajan on viipymättä selvitettävä yhdessä työvoimaviranomaisten kanssa työllistymistä tukevat julkiset työvoimapalvelut.
Toimintasuunnitelmasta tulee yhteistoimintalain 49 §:n 2 momentin mukaan käydä ilmi yhteistoimintaneuvottelujen suunniteltu aikataulu, neuvotteluissa noudatetta- vat menettelytavat ja suunnitellut irtisanomisaikana noudatettavat toimintaperiaat- teet julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa (916/2012) tarkoitet- tuja palveluja käytettäessä sekä työnhaun ja koulutuksen edistämiseksi.
Jos työnantajan harkitsemat irtisanomiset koskevat alle kymmentä henkilöä, työn- antajan on yhteistoimintamenettelyssä esitettävä toimintaperiaatteet, joiden mu- kaisesti irtisanomisajan kuluessa tuetaan ylempien toimihenkilöiden oma-aloit- teista hakeutumista muuhun työhön tai koulutukseen sekä heidän työllistymistään julkisesta työvoimapalvelusta annetussa laissa tarkoitetuilla palveluilla.
4.1.3 Yrityssaneeraus
Yrityssaneerauksen vuoksi käytävissä neuvotteluissa noudatetaan niistä annettuja säännöksiä.
4.2 Irtisanominen
4.2.1 Irtisanomisen perusteet
Irtisanomisen perusteet ovat työsopimuslain 7 luvun 1 ja 3 §:ien (taloudelliset, tuo- tannolliset tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvat syyt) mukai- set.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot katsovat, että työnantajan työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuus koskee ensisijaisesti samalla työssäkäyntialueella tarjolla olevaa sel- laista työtä, johon ylempi toimihenkilö voidaan tarkoituksenmukaisesti ja kohtuudella sijoittaa.
4.2.2 Työvoiman vähentämisjärjestys
Muusta kuin ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta syystä tapahtuneen irtisanomi- sen ja lomauttamisen yhteydessä on mahdollisuuksien mukaan noudatettava sääntöä, jonka mukaan viimeksi irtisanotaan tai lomautetaan yrityksen toiminnalle tärkeitä ja erikoistehtäviin tarvittavia ylempiä toimihenkilöitä ja saman työnantajan työssä osan työkyvystään menettäneitä. Lisäksi kiinnitetään huomiota myös työ- suhteen kestoaikaan ja ylemmän toimihenkilön huoltovelvollisuuden määrään.
4.2.3 Takaisinottovelvollisuus
Työsopimuslain 6 luvun 6 §:n mukaisesta työntekijän takaisin ottamisesta voidaan poiketa työnantajan ja ylemmän toimihenkilön välisellä sopimuksella. Sopimus teh- dään työsopimuksen irtisanomis- tai päättämistilanteessa erillisenä kirjallisesti ja siinä otetaan huomioon työnantajan toimenpiteet ylemmän toimihenkilön uudel- leen työllistymisen edistämiseksi.
4.3 Lomauttaminen
4.3.1 Lomauttamisen perusteet
Lomauttamisen perusteet ovat työsopimuslain 5 luvun 2 §:n 1 - 3 momenttien mu- kaiset.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot katsovat, että työnantajan työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuus koskee ensisijaisesti samalla työssäkäyntialueella tarjolla olevaa sellaista työtä, johon ylempi toimihenkilö voidaan tarkoituksenmukaisesti ja kohtuudella sijoittaa.
a) Työn vähentyminen tilapäisesti
Jos työ tai työnantajan edellytykset tarjota työtä ovat vähentyneet tilapäisesti, voi- daan ylempi toimihenkilö lomauttaa tilapäistä työn vähyyttä vastaavaksi ajaksi tai toistaiseksi.
Soveltamisohje:
Työn vähentymistä voidaan pitää tilapäisenä silloin, kun sen arvioidaan kestä- vän enintään 90 kalenteripäivää.
b) Työn vähentyminen muutoin kuin tilapäisesti
Jos työn arvioidaan vähentyvän yli 90 kalenteripäivän ajaksi, voidaan ylempi toi- mihenkilö lomauttaa määräajaksi tai toistaiseksi.
4.3.2 Lyhennetty työaika
Lomauttamista koskevia menettelymääräyksiä noudatetaan myös siirryttäessä lo- mautusta vastaavaan lyhennettyyn vuorokautiseen tai viikoittaiseen työaikaan.
4.3.3 Lomautusilmoitusaika
Ellei toisin ole lomauttamisen yhteydessä sovittu, on lomautusilmoitusaika 14 päi- vää.
Lomautuksen ennakkoselvityksen antamisvelvollisuutta ei ole.
4.3.4 Paikallinen sopiminen
Lomauttamisesta ja lomautusilmoitusajasta voidaan sopia toisin työehtosopimuk- sen mukaisella paikallisella sopimuksella.
4.3.5 Lomautuksen siirtäminen ja keskeyttäminen
a) Xxxxxxxxxxx siirtäminen
Jos työnantaja saa lomautusilmoitusaikana tilapäisen työn, voidaan lomau- tuksen alkamista siirtää. Uutta lomautusilmoitusaikaa antamatta voidaan lo- mautuksen alkamista siirtää vain kerran ja enintään siksi ajaksi, mitä tilapäi- nen työ kestää.
b) Lomautuksen keskeyttäminen
Työnantaja voi saada tilapäisen työn lomautuksen jo alettua. Työnantajan ja ylemmän toimihenkilön on sovittava lomauttamisen keskeyttämisestä, jos lomautuksen on uutta ilmoitusta antamatta tarkoitus jatkua välittömästi työn tekemisen jälkeen. Sopimus on syytä tehdä ennen työn alkamista. Samassa yhteydessä tulee selvittää tilapäisen työn arvioitu kestoaika.
4.3.6 Lomautetun ylemmän toimihenkilön työsuhteen päättyminen ja työn- antajan korvausvelvollisuus eräissä tilanteissa
Xxxxxx toimihenkilö purkaa työsopimuksen
Lomautetulla ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus purkaa työsopimuksensa irtisa- nomisajasta riippumatta, ei kuitenkaan, jos lomautuksen päättymisaika on jo hä- nen tiedossaan, xxxxxxxxxxx päättymistä edeltävän seitsemän päivän aikana.
Työnantaja irtisanoo työsopimuksen
Korvauksen edellytykset
Lomautetulla ylemmällä toimihenkilöllä on työsopimuslain 5 luvun 7 §:n 2 momen- tin nojalla oikeus saada korvaus irtisanomisajan palkan menettämisestä aiheutu- vasta vahingosta, jos työnantaja irtisanoo työsopimuksen päättymään lomautuk- sen aikana.
Korvausvelvollisuuden rajoittaminen
Työnantajan korvausvelvollisuutta vähentää ylemmän toimihenkilön irtisanomisai- kana muualla mahdollisesti ansaitsema palkka.
Ylemmän toimihenkilön tahallaan ansaitsematta jättämän palkan vähentäminen tulee kyseeseen vain poikkeuksellisesti, esimerkiksi silloin, kun työnantaja olisi itse järjestänyt ylemmälle toimihenkilölle irtisanomisajaksi tai sen osaksi työtä.
Korvauksesta ei vähennetä lomautusilmoitusajan palkkaa.
Korvauksen laskeminen
Korvaus lasketaan samoin perustein kuin jäljempänä tämän sopimuksen kappa- leessa – Ylemmän toimihenkilön irtisanoutuminen on määrätty.
Korvauksen maksaminen
Korvaus maksetaan palkanmaksukausittain, ellei ylempi toimihenkilö ole irtisano- misaikana muualla töissä.
Jos ylempi toimihenkilö on irtisanomisaikana muualla työssä, maksaa työnantaja irtisanomisajanpalkan korvauksen ja muualla ansaitun palkan mahdollisen erotuk- sen työsuhteen päättyessä edellyttäen, että ylempi toimihenkilö antaa työnanta- jalle tuolloin selvityksen irtisanomisaikana muualla ansaitsemastaan palkasta.
Ylemmän toimihenkilön irtisanoutuminen
Lomautetulla ylemmällä toimihenkilöllä, joka irtisanoutuu työsopimuslain 5 luvun 7
§:n 3 momentin nojalla lomautuksen kestettyä yhdenjaksoisesti vähintään 200 päi- vää, on oikeus saada korvauksena palkkansa työnantajan noudatettavaksi
määrätyltä irtisanomisajalta. Korvaus maksetaan viimeistään viikon kuluessa työ- suhteen päättymisestä, ellei toisin sovita.
Vuosilomakorvaus irtisanomisajalta
Ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus saada irtisanomisajalta vuosilomalain mukai- nen lomakorvaus riippumatta siitä, kumpi työsopimuksen osapuolista on irtisano- nut sopimuksen.
Pöytäkirjamerkintä:
Työsuhteen päättymisestä huolimatta työsuhteen osapuolet voivat sopia mää- räaikaisesta työsopimuksesta irtisanomisajaksi tai sen osaksi.
Tällöin irtisanomisajan palkkaa vastaavasta korvauksesta vähennetään ylem- män toimihenkilön työstä saama palkka.
5 Korvaukset työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä ja ylemmän toimihenkilön perusteettomasta lomauttamisesta
5.1 Perusteen rikkominen
Työnantajan korvausvelvollisuus tämän sopimuksen mukaisten perusteiden vas- taisesta työsopimuksen päättämisestä ja ylemmän toimihenkilön lomauttamisesta määräytyy seuraavasti:
Työsopimuksen irtisanominen (3.1 ja 4.2.1 kohdat)
Korvaus määräytyy työsopimuslain 12 luvun 2 §:n mukaisesti.
Työsopimuksen purkaminen ja purkautuminen (3.2 ja 3.3 kohdat)
Xxxxxxxxxxxxxxx menetyksestä syntynyt vahinko on korvattava tämän sopimuksen
2.3 kohdan 1 kappaleen mukaisesti.
Mikäli työsopimuksen päättämiseen edes irtisanomalla ei olisi ollut oikeutta, mää- räytyy edellisen lisäksi maksettava korvaus työsopimuslain 12 luvun 2 §:n mukai- sesti.
Ylemmän toimihenkilön lomauttaminen (3.4 kohta ja 4.3.1)
Vahingonkorvaus määräytyy työsopimuslain 12 luvun 1 §:n mukaisesti.
5.2 Yhden korvauksen periaate
Työnantajaa ei voida tuomita tässä pykälässä tarkoitettuun korvaukseen työsopi- muslain nojalla määrättyjen korvausten lisäksi eikä sijasta.
5.3 Menettelytapamääräysten rikkominen
Tämän sopimuksen menettelytapamääräysten noudattamatta jättämisestä ei työn- antajaa voida tuomita työehtosopimuslain 7 §:n mukaan maksamaan hyvityssak- koa.
Menettelyä koskevien määräysten noudattamatta jättäminen otetaan huomioon korottavana tekijänä työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä ja lomautta- misesta tuomittavan korvauksen suuruutta määrättäessä.
5.4 Xxxxxxxxxx suhde hyvityssakkoon
Ylemmälle toimihenkilölle tuomittujen tämän pykälän tarkoittamien korvausten li- säksi työnantajaa ei voida tuomita työehtosopimuslain 7 §:n mukaan maksamaan hyvityssakkoa siltä osin kuin kysymyksessä on työehtosopimukseen perustuvien mutta sinänsä samojen velvollisuuksien rikkominen, joista sopimuksen mukainen korvaus on määrätty.
6 Menettely erimielisyystapauksissa
Jos ylempi toimihenkilö katsoo, että hänen työsopimuksensa on päätetty tai hänet lomautettu ilman sopimuksen mukaista perustetta, voidaan erimielisyys saattaa ratkaistavaksi työehtosopimuksen neuvottelujärjestystä noudattaen.
Xxxxxx tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvassa työsopimuksen päättämistä tai lomauttamista koskevassa riidassa ole päästy sovintoon, voidaan asia saattaa työtuomioistuimesta annetun lain 11 §:n 2 momentin mukaisessa järjestyksessä työtuomioistuimen ratkaistavaksi.
7 Kanneaika
Työsuhteen päättyessä oikeus tämän sopimuksen 5 kohdan mukaiseen korvauk- seen raukeaa, jos kannetta ei nosteta kahden vuoden kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt.
8 Voimaantulo
Tämä sopimus tulee voimaan 3.1.2022. Helsingissä 3. päivänä tammikuuta 2022.
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxx Xxxxx
YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxx Xxxx
Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 2 Selviytymislauseke
Työnantajan toiminnan ja työpaikkojen turvaamiseksi voidaan paikallisesti työnan- tajan ja luottamushenkilön välillä sopia taloudellisia etuuksia koskevien työehtojen sopeuttamisesta myös työehtosopimuksen vähimmäisehdoista poiketen siten kuin jäljempänä on sovittu. Sopimus tehdään koskemaan yritystä tai sen itsenäistä osaa. Sopimuksella ei voida sopia ylemmän toimihenkilön työsopimuksen palkan alentamisesta.
Osapuolet voivat sopia, että ¼ osa palkasta maksetaan myöhempänä ajankoh- tana. Tässä tapauksessa eräpäivänä maksettava osan on oltava vähintään ¾ hen- kilön kuukausipalkasta. Siirretty palkan osa on maksettava viimeistään kahden kuukauden kuluessa palkan erääntymisestä.
Tällä kirjauksella ei rajoiteta työsopimusosapuolten keskinäistä sopimusvapautta eikä työnantajan yksipuolista oikeutta sopeuttaa työehtoja lain ja oikeuskäytännön mukaisesti.
Taloudelliset vaikeudet ja niiden toteaminen, tiedottaminen liitoille sekä suunni- telma
Sopimisen työehtojen sopeuttamisesta pitää liittyä työpaikalla yhteistoimintaneu- vottelujen aikana taikka muussa yhteydessä yhteisesti todettuun työnantajaa koh- danneeseen vakavaan taloudelliseen tai äkillisesti toteutuneeseen tuotannolliseen kriisiin, jonka vaikutuksia - kuten työvoiman vähentämistä - toimenpiteellä voidaan ehkäistä tai rajoittaa.
Osapuolilla on oikeus käyttää neuvotteluissa apunaan liittojen asiantuntijoita työn- antajan taloudellisia vaikeuksia tai tuotannollista kriisiä koskevaan toteamiseen liit- tyen. Luottamushenkilön ja mahdollisesti käytettyjen asiantuntijoiden on pidettävä salassa neuvottelujen yhteydessä saadut työnantajan taloudellista asemaa koske- vat tiedot sen mukaisesti kuin työnantaja on ilmoittanut tietojen olevan salassa pi- dettäviä (vrt. laki yhteistoiminnasta yrityksissä 57 §).
Ennen työpaikalla käynnistettäviä neuvotteluja tulee niistä antaa tieto työehtosopi- musosapuolille.
Neuvottelujen alkaessa työnantajan on lisäksi esitettävä suunnitelma, jossa selos- tetaan kokonaisvaltaisesti yrityksen talouden tervehdyttämiseksi ja toimintaedelly- tysten turvaamiseksi toteutetut ja suunnitellut toimenpiteet. Tavoiteltu päämäärä toteutuu parhaiten silloin, kun se otetaan työnantajan kaikessa toiminnassa joh- donmukaisesti huomioon. Suunnitelmaan voidaan sisällyttää paikallisten neuvot- telujen aikana myös osapuolten yhteisiä tavoitteita ja kannanottoja (esim. mahdol- linen pidättäytyminen irtisanomisista sopimuksen ajalle tai mahdollinen leikkaus- ten kompensoiminen myöhemmin).
Neuvoteltaessa työpaikalla työehtojen sopeuttamista koskevasta sopimuksesta tu- lee työnantajan selvittää neuvotteluosapuolelleen avoimesti yrityksen taloudellinen tilanne ja sen kehitysnäkymät.
Sopimuksen kohteena olevien työehtojen heikennysten välttämättömyys ja koh- tuullisuus
Työnantajan taloutta tai tuotannollista kriisiä vakauttavien sopeutusten palkka- tai muita taloudellisia etuuksia koskeviin työehtoihin tulee arvioida olevan välttämät- tömiä sopimuksen tavoitteet huomioon ottaen. Toimien tulee lisäksi olla suhteessa niillä saavutettaviin etuihin nähden. Osapuolten on yhdessä säännöllisesti arvioi- tava työvoimakulujen säästön vaikutus työantajan taloudelliseen tilanteeseen.
Toimenpiteiden tilapäisyys
Paikallinen sopimus tehdään kirjallisesti siksi määräajaksi, jonka kuluessa työnan- tajan taloudellisen tilanteen arvioidaan vakautuvan, kuitenkin enintään vuodeksi kerrallaan. Määräaikainen sopimus voidaan irtisanoa 2 kuukauden irtisanomisai- kaa noudattaen, jos toinen osapuoli katsoo, että sopimuksen jatkamiselle ei enää muutoin ole asiallisia perusteita.
Mikäli yritys asetetaan sopimuksen voimassaoloaikana konkurssiin, selvitystilaan tai yrityssaneerausmenettelyyn, päättyy tämä sopimus automaattisesti kyseisenä päivänä, elleivät osapuolet erikseen sovi sen jatkamisesta alkuperäisen sopimuk- sen mukaisesti. Näissä tilanteissa on mahdollista sopia myös uusista toimista työn- antajan toiminnan ja työpaikkojen turvaamiseksi.
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
1(2)
Liite 3 Pöytäkirja työehtosopimuksen kohdassa 5.2 tarkoitetusta ratkaisulautakunnasta
1 §
Allekirjoittaneet liitot sopivat, että työehtosopimuksen 5.2 kohdassa tarkoitettuun ratkaisulautakuntaan sovelletaan tämän pöytäkirjan määräyksiä.
2 §
Allekirjoittaneet liitot nimeävät kumpikin yhden jäsenen ja hänelle tarpeellisen määrän varajäseniä ratkaisulautakuntaan. Ratkaisulautakunnan jäsenet nimetään kahdeksi vuodeksi.
Ratkaisulautakunnan jäsenet valitsevat toimikaudekseen puheenjohtajan, jonka tulee olla työmarkkinasuhteisiin perehtynyt, puolueeton henkilö. Jos jäsenet eivät voi sopia puheenjohtajasta, valtakunnansovittelija valitsee puheenjohtajan.
3 §
Sopijapuolen, joka haluaa saattaa asian ratkaisulautakunnan ratkaistavaksi, tulee ilmoittaa siitä kirjallisesti vastapuolelle sekä toimittaa ilmoituksesta kappale ratkai- sulautakunnan puheenjohtajalle 30 päivän kuluessa siitä, kun on ilmennyt, että jär- jestöt eivät pääse asiassa sovintoon.
Ratkaisulautakunnan tulee kokoontua puheenjohtajan kutsusta käsittelemään asiaa sekä ratkaisemaan se ilman aiheetonta viivytystä, mutta kuitenkin viimeis- tään kahden viikon kuluessa siitä, kun riita on saatettu sen ratkaistavaksi, ellei liit- tojen välillä muuta sovita.
Ratkaisulautakunta on päätösvaltainen, kun siinä on läsnä puheenjohtaja ja kum- mankin järjestön nimeämät jäsenet.
4 §
Allekirjoittaneet liitot vastaavat nimeämiensä jäsenten kustannuksista ja puoliksi kumpikin ratkaisulautakunnan puheenjohtajan kustannuksista.
5 §
Mikäli tässä sopimuksessa ei ole toisin määrätty, noudatetaan ratkaisulautakun- nalle jätetyn riidan käsittelyssä soveltuvin osin välimiesmenettelystä annetun lain (967/1992) säännöksiä.
Ratkaisulautakunnan jäsenenä voi toimia myös henkilö, joka välimiesmenettelystä annetun lain 9 §:n mukaan voitaisiin julistaa esteelliseksi.
6 §
Ratkaisulautakunnan päätös on lopullinen eikä siihen saa hakea muutosta.
Helsingissä 3. päivänä tammikuuta 2022
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxx Xxxxx
YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxx Xxxx
Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 4 Pöytäkirja työaikapankeista
1. Käsite ja tarkoitus
Työaikapankilla tarkoitetaan yritys- tai työpaikkatasolla käyttöönotettuja työ- ja vapaa-ajan yhteensovitusjärjestelyjä, joissa sovitaan eri osatekijöiden säästämi- sestä tai lainaamisesta sekä yhdistämisestä toisiinsa pitkäjänteisesti.
Pöytäkirjamerkintä:
Työaikapankin osatekijöiksi sovittujen erien antamista koskevat aika- ja muut rajoitteet syrjäytyvät työaikapankkisopimuksella, ellei toisin sovita.
Työaikapankin tarkoituksena on tukea yrityksen tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä ylempien toimihenkilöiden yksilöllisten työaikatarpeiden huomioon ottamista.
2. Työaikapankin käyttöönotto
Työaikapankkijärjestelmän käyttöönotosta ja yksityiskohdista sovitaan työnanta- jan ja luottamushenkilön välillä kirjallisesti. Työaikapankin käyttöönottosopimuk- sessa on sovittava ainakin
1. keitä sopimus koskee,
2. mistä osatekijöistä työaikapankki muodostuu,
3. säännöllisen vuorokautisen ja viikoittaisen työajan enimmäismäärät,
4. työaikasaldon säästämis- ja lainaamisrajat, joiden puitteissa säännöllinen työ- aika voi pidemmällä ajanjaksolla vaihdella,
5. työajan tasoittumisjakson pituus,
6. työkyvyttömyyden vaikutuksesta työaikapankkivapaan käyttöön
Soveltamisohje:
Osatekijöiksi suositellaan sovittavaksi sellaisia työehtosopimuksen ja työaikalain mukaisia tekijöitä tai työehtosopimuksen ja vuosilomalain mukaisia vapaisiin liittyviä tekijöitä, joista sopimalla voidaan tehok- kaasti toteuttaa työaikapankin tarkoitusta. Tällaisia tekijöitä ovat mm. työaikalain osatekijät, työajan lyhennysvapaat, säästövapaat, vuosi- lomapäivät, vapaana annettavaksi sovittu lomaraha tai sen osa sekä tulos-, bonus- tai voittopalkkio.
Sopimukseen tulee myös kirjata säännöllisen vuorokautisen ja/tai viikoittaisen työajan järjestämistä koskevat periaatteet sekä työajan järjestämiseen liittyvät il- moitus- ja menettelytavat.
Työpäivän tai sitä pidemmän vapaan antamisajankohdasta sovitaan työnantajan ja ylemmän toimihenkilön kesken.
3. Työaikapankin käyttö
Työaikapankin säästämis- ja lainaamisrajat voidaan sopia vapaasti. Sovittaessa yli vuoden pituisesta tasoittumisjaksosta, saa keskimääräinen säännöllinen viik- kotyöaika kuitenkin olla enintään työaikalain mukainen.
Kokonaisina työpäivinä annettavat vapaat luetaan työssäolon veroiseksi ajaksi vuosiloman pituutta laskettaessa.
4. Työsuhteen päättyminen
Työaikapankissa olevat saldot tasataan ennen työsuhteen päättymistä. Mikäli kuitenkin työsuhteen päättyessä työaikapankissa on säästettyä aika- tai rahasal- doa, ne maksetaan lopputilin yhteydessä paikallisesti sovitulla tavalla. Lainatut aika- ja rahasaldot peritään lopputilissä.
Pöytäkirjamerkintä:
Jos ylemmän toimihenkilön työsopimus on irtisanottu työnantajasta johtuvasta syystä ja ylempi toimihenkilö on vapautettu työvelvoittees- taan koko irtisanomisajaksi, irtisanomishetkellä olevaa työaikapank- kivelkaa ei peritä takaisin lopputilistä.
5. Työaikapankkisopimuksen irtisanominen
Työaikapankkisopimuksen irtisanomisaika on kuusi kuukautta, ellei paikallisesti muuta sovita. Työaikasaldojen tasaaminen tapahtuu irtisanomisajan puitteissa. Mikäli aika- tai rahasaldoja ei ole tasattu irtisanomisajan kuluessa, niiden maksa- minen ja takaisin periminen suoritetaan kuten työsuhteen päättyessä, ellei paikal- lisesti toisin sovita.
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite, ei työehtosopimuksen osa.
Liite 5 Etätyöohje
Ohjeen tarkoitus
Teknologiateollisuuden työnantajat ry ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry ovat yh- teistyössä laatineet tämän ohjeen, jolla liitot pyrkivät luomaan puitteet etätyölle osana modernia työelämää.
Liitot kannustavat yrityksiä ottamaan käyttöön nykyaikaisia, tuottavuutta edistäviä työaikajärjestelmiä. Näitä järjestelmiä ovat mm. etätyöskentelyn mahdollistavat työaikajärjestelyt.
Etätyö tarjoaa mahdollisuuden työn tuottavuuden ja työelämän laadun parantami- seen, työn ja perheen yhteensovittamiseen, työssä jaksamiseen, työ- ja asuinpai- kan joustavampaan sijoittumiseen ja työmatkakustannusten sekä työmatkoihin käytettävän ajan vähenemiseen.
Etätyön määritelmä
Etätyöllä tarkoitetaan tässä yhteydessä työsopimuksessa sovitun varsinaisen työntekopaikan ulkopuolella tapahtuvaa työntekoa. Etätyötä voidaan tehdä esi- merkiksi ylemmän toimihenkilön kotona, työ- tai koulutusmatkalla sekä muussa yh- dessä sovittavassa paikassa.
Etätyötä tehdään sovellettavan lainsäädännön, työehtosopimuksen ja yrityksen omien sääntöjen asettamissa puitteissa. Etätyöntekijän työmäärä ja tavoitteet ovat samat kuin vastaavien työnantajan tiloissa työskentelevien ylempien toimihenkilöi- den.
Etätyön käyttöönotto
Jos yrityksen ylemmillä toimihenkilöillä on mahdollisuus etätyöhön, etätyössä ylei- sesti noudatettavista periaatteista ja käytännöistä on suositeltavaa keskustella henkilöstön edustajan kanssa. Keskustelussa voidaan käydä läpi esimerkiksi työ- aikajärjestelyihin, työskentelytapoihin ja yhteydenpitoon liittyviä asioita.
Etätyötä tekevälle ylemmälle toimihenkilölle selvitetään etätyössä noudatettavat ohjeet ja käytännöt. Jos ylempi toimihenkilö tekee säännöllisesti etätyötä, kirjalli- nen etätyösopimus on suositeltava. Tällöin sopimuksesta tulisi käydä ilmi etätyönä tehtävä työ, etätyön tekemisen ehdot ja kesto. Sopimus voi olla määräaikainen tai toistaiseksi voimassa oleva. Etätyösopimuksessa sovitaan myös siitä, mitä ilmoi- tusaikaa noudattaen työnantaja tai ylempi toimihenkilö voi keskeyttää etätyön te- kemisen. Etätyön keskeytyessä ylempi toimihenkilö palaa varsinaiseen työpaik- kaansa, ellei ole toisin sovittu.
Muita etätyössä huomioitavia seikkoja
Laajamittaisella etätyöllä voi olla vaikutusta työyhteisön toimivuuteen. Liitot suosit- televat, että etätyötilanteissa ryhdytään toimenpiteisiin, joilla varmistetaan riittävä tiedonkulku ja jotka estävät etätyöntekijän eristäytymisen yrityksen muusta työyh- teisöstä. Tällaisia toimenpiteitä voivat olla yrityksen tavanomaisen tiedottamisen lisäksi esimerkiksi säännölliset tiimipalaverit ja sähköisten yhteistyöalustojen aktii- vinen hyödyntäminen.
Työajan seuranta on suositeltavaa järjestää lähtökohtaisesti siten, että etätyöhön käytetään samaa seurantajärjestelmää kuin muihinkin yrityksen ylempiin toimihen- kilöihin. Työnantajan on olosuhteet huomioon ottaen pyrittävä asettamaan etätyötä tekevät henkilöt muutoinkin yhdenvertaiseen asemaan muiden ylempien toimihen- kilöiden kanssa.
Muita etätyössä arvioitavia seikkoja voivat olla esimerkiksi etätyössä käytettävien laitteiden ja työvälineiden hankkimiseen liittyvät kysymykset sekä etätyöntekijän vakuutusturvan laajuus tapaturmatilanteissa. Mikäli työnantaja harkintansa mu- kaan kustantaa etätyöntekijälle mainitun kaltaisia etuuksia, näiden etuuksien koh- telu esimerkiksi verotuksessa on syytä selvittää etukäteen.
Osana työterveyshuollon toimintasuunnitelmaa on suositeltavaa huomioida etä- työn erityiset työsuojeluvaarat ja –haitat sekä etätyöskentelyolosuhteet.
978-952-238-273-3
978-952-238-279-5 (pdf)