Összevont Alaptájékoztató
Összevont Alaptájékoztató
OTP Bank Nyrt. 2019/2020. évi
200.000.000.000 Forint
Keretösszegű Kötvényprogram
Jelen dokumentum két Alaptájékoztatót foglal magában (a jelen dokumentum alkalmazásában az Alaptájékoztatók együttesen: Alaptájékoztató), amelyek alapján a Kötvényprogram keretében a Kibocsátó az Alaptájékoztatóban megjelölt szabályozott piacra bevezetett, és oda be nem vezetett Kötvényeket kíván nyilvánosan forgalomba hozni. A jelen Alaptájékoztató egy dokumentumban tartalmazza a tartalomjegyzéket, a 809/2004/EK Rendelet szerinti összefoglalót, a regisztrációs okmányt, a kibocsátási program leírását, az értékpapírjegyzéket és a végleges feltételek formátumát.
2019. június 25.
Az Alaptájékoztató közzétételét a Magyar Nemzeti Bank a 2019. június 28. napján kelt H-KE-III-408/2019. számú határozatával engedélyezte.
Tartalomjegyzék
I. ÖSSZEFOGLALÓ AZ ALAPTÁJÉKOZTATÓHOZ 4
A. szakasz – Bevezetés és figyelmeztetések 4
B. SZAKASZ – A KIBOCSÁTÓ ÉS AZ ESETLEGES KEZES 5
1. A Kibocsátóval kapcsolatos Kockázati tényezők 21
1.1. A Kibocsátó gazdálkodásának környezetével kapcsolatos kockázatok 21
1.2. Az OTP Csoport működéséhez kapcsolódó kockázatok (Kibocsátói kockázat) 22
2. A kötvényekkel kapcsolatos Kockázati tényezők 24
2.1. Piaci kockázatok a Kötvények árfolyamával, illetve kamatfizetéseivel kapcsolatosan 25
2.3. Devizaárfolyam-kockázat 26
2.4. Az aukciós eljárás kockázata 26
2.5. Jegyzési eljárás, az OBA garancia hiánya 26
1. Felelős személyek / Felelősségvállalási nyilatkozat 27
2. BEJEGYZETT KÖNYVVIZSGÁLÓK 27
3. Kiemelt pénzügyi információk 27
3.1. Az OTP Csoport 2017. és 2018. évi konszolidált eredménykimutatása és konszolidált pénzügyi helyzet
3.2. Az OTP Csoport 2018. és 2019. első negyedévi nem auditált, konszolidált eredménykimutatása, főbb mérlegtételei és teljesítménymutatói korrigált eredmény alapján 27
5.1. A Kibocsátó története és fejlődése 28
6. Üzleti tevékenység áttekintése (fő tevékenységi körök, legfontosabb piacok) 31
6.1. Az OTP Csoport magyarországi üzleti tevékenysége 31
6.2. Az OTP Csoport külföldi leányvállalatainak üzleti tevékenysége 31
7.2. Az OTP Csoport és a Kibocsátó OTP Csoporton belüli helyzetének rövid bemutatása 32
8 1. A Kibocsátó nyilatkozata a Kibocsátó kilátásai szempontjából jelentős hátrányos változások nem létéről33
8.2. Az ismert trendek, a bizonytalansági tényezők, a kereslet, a kötelezettségvállalások vagy váratlan események bemutatása, amelyek valószínűleg jelentős hatást gyakorolhatnak a Kibocsátó üzleti kilátásaira
legalább a folyó pénzügyi évben 33
9. Nyereség-előrejelzés vagy -becslés 34
10. Igazgatási, irányító és felügyelő szervek 34
10.1. Az Igazgatóság, a Felügyelő Bizottság, az ügyvezetés és az Audit Bizottság működése, tagjai 34
10.2. Nyilatkozat az igazgatási, irányító és felügyelő szervek tagjainak összeférhetetlenségéről 40
11. Testületi tagsággal kapcsolatos gyakorlat 40
11.1. Információk a Kibocsátó könyvvizsgálattal foglalkozó bizottságáról, ideértve a bizottsági tagok nevét és a bizottság feladatszabályozásának összefoglalóját 40
11.2. Nyilatkozat arról, hogy a Kibocsátó teljesíti-e a bejegyzés országában érvényes valamely
vállalatirányítási rendszer követelményeit 40
12.1. Nyilatkozat arról, hogy gyakorol-e valaki közvetlenül vagy közvetve tulajdonjogot vagy ellenőrzési jogot a Kibocsátó felett 40
12.2. A Kibocsátó előtt ismert megállapodások bemutatása, amelyek végrehajtása egy későbbi időpontban a
Kibocsátó feletti ellenőrzés módosulásához vezethet 41
13.2. A korábbi éves pénzügyi információk ellenőrzése 42
13.3. A legutóbbi pénzügyi információk dátuma 42
13.4. Közbenső és egyéb pénzügyi információk 43
13.5. Xxxxxxxx, választottbírósági és hatósági eljárások 43
13.6. A Kibocsátó pénzügyi helyzetében vagy kereskedelmi pozícióiban bekövetkezett lényeges változások 43
14.2. A Kibocsátó alapszabálya 43
17. MEGTEKINTHETŐ DOKUMENTUMOK 44
1. A Kötvényprogram összefoglalása 46
2. Forgalomba hozatal Magyarország Területén kívül 46
2.1. A Felügyelet által engedélyezett Alaptájékoztató közösségi hatálya 46
2.2. A notifikációs eljárás 46
2.3. A Kötvényprogrammal kapcsolatos forgalomba hozatali dokumentumok 47
2.4. A Kötvényprogrammal kapcsolatos forgalomba hozatali dokumentumok és egyéb tájékoztatások
2.5. Az Alaptájékoztató és a forgalomba hozatallal kapcsolatos egyéb dokumentumok nyelve 47
2.6. A Magyarország területén kívüli forgalomba hozatal egyéb szabályai 47
1. Felelős személyek / Felelősségvállalási nyilatkozat 48
3. Kulcsfontosságú Információk 48
3.1. A kibocsátásban/ajánlattételben érintett természetes és jogi személyek érdekeltsége 48
3.2. Az ajánlattétel okai és a bevétel felhasználása 48
4. AZ AJÁNLOTT/BEVEZETETT ÉRTÉKPAPÍROKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK 48
4.1. Az eladásra felajánlott/bevezetett értékpapírok fajtája és osztálya, ideértve az ISIN-kódot (nemzetközi
értékpapír-azonosító szám) és más értékpapír-azonosító számokat is 49
4.2. Az értékpapírok kibocsátása alapjául szolgáló jogszabályok 50
4.3. Tájékoztatás arról, hogy az értékpapírok névre szólnak és dematerializált formában készültek-e, továbbá a nyilvántartást vezető szervezet neve és címe 50
4.5. Az eladásra felajánlott/kereskedésre bevezetett értékpapírok sorrendisége 51
4.6. Az értékpapírokhoz kapcsolódó jogok, ideértve a jogok bármely korlátozását és a gyakorlásukra
4.7. A névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések 54
4.8. Lejárat napja és a Kötvény törlesztésére vonatkozó rendelkezések, ideértve a visszafizetési eljárásokat,
előtörlesztést és törlesztési feltételeket 61
4.9. A várható hozam és a hozam kiszámításának módja 63
4.10. A Befektetők/Kötvénytulajdonosok képviselete a Kötvények forgalomba hozatalakor, valamint a Kötvények futamideje alatt 64
4.11. Új kibocsátások esetén nyilatkozat azon határozatokról, engedélyekről és jóváhagyásokról, amelyek
alapján az értékpapírokat előállították és/vagy kibocsátották, illetve a jövőben előállítják és/vagy kibocsátják 64
4.12. Új kibocsátások esetén az értékpapírok kibocsátásának várható időpontja 65
4.13. Az értékpapírok szabad átruházhatóságára vonatkozó korlátozások leírása 65
5. AZ AJÁNLATTÉTEL FELTÉTELEI 67
5 1. Feltételek, ajánlati statisztikák, várható ütemezés és a jegyzéshez/ajánlattételhez szükséges intézkedések67
5.2. Forgalmazási terv és allokáció 73
5.4. Befektetési szolgáltatók és jegyzési garanciavállalás 75
6. TŐZSDEI BEVEZETÉSRE ÉS A KERESKEDÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 76
6.1. Tájékoztatás arról, hogy a kínált értékpapírok tekintetében nyújtanak-e be kérelmet a bevezetésre, és szabályozott piacon vagy azzal egyenértékű piacokon kívánják-e forgalmazni. 76
6.2. Minden olyan szabályozott vagy azzal egyenértékű piac, amelyen – a Kibocsátó ismeretei szerint – a
felkínálandó vagy bevezetendő értékpapírokkal azonos osztályú értékpapírokkal kereskednek. 77
6.3. Azon szervezetek neve és címe, amelyek kötelezettséget vállaltak arra, hogy közvetítőként működnek közre a másodlagos piacokon folytatott kereskedésben, és vételi vagy ajánlati áron keresztül biztosítják a likviditást,
továbbá a kötelezettségvállalásaik főbb feltételeinek bemutatása 77
7.1. Az értékpapírjegyzékben a kibocsátással összefüggésben tanácsadókat nem említenek meg 77
7.2. Az értékpapírjegyzékben nem szerepelnek egyéb információk, amelyeket részben vagy teljesen bejegyzett
könyvvizsgálók ellenőriztek, és erről jelentést készítettek. 77
7.3. Az értékpapírjegyzék nem tartalmazza szakértői minőségben közreműködő személy nyilatkozatát vagy
7.4. Az értékpapírjegyzékben nem szerepelnek információk, amelyek harmadik féltől származnak. 77
7.5. A Kibocsátónak vagy a Kötvénynek a Kibocsátó kérésére vagy a besorolási eljárásban való
közreműködésével készült hitelkockázati besorolása 77
VI. VÉGLEGES FELTÉTELEK FORMÁTUMA 79
VII. 1. SZÁMÚ MELLÉKLET AZ OTP BANK NYRT. ÉRTÉKPAPÍRSZOLGÁLTATÁSOKAT NYÚJTÓ FIÓKJAI 87
I. ÖSSZEFOGLALÓ AZ ALAPTÁJÉKOZTATÓHOZ
Az Összefoglalóban az első oszlop 809/2004/EK Rendelet XXII. számú melléklete szerinti Elemszámot, míg a második oszlop a Közzétételi követelményeket jeleníti meg akként, hogy a nem alkalmazható adatok helyén az Összefoglalóban nem értelmezhető megjegyzés kerül feltüntetésre.
A. SZAKASZ – BEVEZETÉS ÉS FIGYELMEZTETÉSEK
A.1. | A Kibocsátó figyelmezteti a Befektetőket és a Kötvénytulajdonosokat, hogy ▪ ez az Összefoglaló az Alaptájékoztató bevezetőjének tekintendő; ▪ az értékpapírokba történő befektetésről szóló döntést a Befektetőnek az Alaptájékoztató egészének figyelembevételére kell alapoznia; ▪ Indexált Kamatozású Kötvények esetében a Befektető olyan terméket vásárol meg, amely összetett és megértése nehéz lehet. Az ezekbe történő befektetés esetén a Befektetőknek figyelembe kell venniük, hogy az Indexált Kamatozású Kötvények piaci ára ingadozó lehet, valamint, hogy az adott feltételektől függően akár semmilyen kamatösszegre sem lesznek jogosultak. ▪ ha az Alaptájékoztatóban foglalt információkkal kapcsolatban keresetindításra kerül sor, előfordulhat, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályai alapján az Alaptájékoztatóval kapcsolatban a bírósági eljárás megindítását megelőzően felmerülő fordítási költségeket felperes Befektetőnek kell viselnie; továbbá ▪ polgári jogi felelősség kizárólag azokat a személyeket terheli, akik az Összefoglalót – az esetleges fordításával együtt – benyújtották, de csak abban az esetben, ha az összefoglaló félrevezető, pontatlan vagy nem áll összhangban az Alaptájékoztató más részeivel, vagy ha – az Alaptájékoztató más részeivel összevetve – nem tartalmaz alapvető információkat annak érdekében, hogy segítsen a Befektetőknek megállapítani, érdemes-e befektetniük az adott értékpapírokba. A Kibocsátó OTP Bank Nyrt., (székhelye: 1051 Budapest, Nádor u.16., nyilvántartja a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága, cégjegyzékszáma: 00-00-000000, "Bank" vagy ”Kibocsátó" vagy „OTP Bank”) elhatározta a jelen Alaptájékoztatóban meghatározott Kötvényprogram felállítását és azt, hogy a Kötvényprogram feltételeinek megfelelően, az Alaptájékoztató hatálya alatt, időről-időre Kötvényeket bocsát ki nyilvánosan, amely kibocsátandó, de le nem járt Kötvények össznévértéke nem haladhatja meg az 200.000.000.000 forintot. A Magyar Nemzeti Bank (székhelye: 1850 Xxxxxxxx, Xxxxxxxxx xxx 0-0. "MNB" vagy „Felügyelet”) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (”Tpt.”) szerinti engedélyt 2019. június 28-án adta meg a jelen Alaptájékoztató és a kapcsolódó hirdetmény közzétételének engedélyezésére. A Tpt. és az Európai Unió Bizottságának a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az információk hivatkozással történő beépítése, a tájékoztatók közzététele és a reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 809/2004/EK rendeletének (”Rendelet”) vonatkozó rendelkezései értelmében hitelintézet, illetve befektetési vállalkozás Magyarországon, mint székhely szerinti tagállamban, illetve az Európai Unió másik tagállamában, mint fogadó államban értékpapírt nyilvánosan akkor hozhat forgalomba, ha a Kibocsátó tájékoztatót vagy Alaptájékoztatót és hirdetményt tesz közzé. Az Alaptájékoztatónak tartalmaznia kell minden, a Kibocsátó piaci, gazdasági, pénzügyi, jogi helyzetének és annak várható alakulásának, valamint az értékpapírhoz kapcsolódó jogoknak a befektető részéről történő megalapozott megítéléséhez szükséges adatot. Az Alaptájékoztatóban, valamint a közzétett hirdetményben közölt adatnak, adatcsoportosításnak, állításnak, elemzésnek a valóságnak megfelelőnek, helytállónak kell lennie. Az Alaptájékoztató és a hirdetmény félrevezető adatot, téves következtetés levonására alkalmas csoportosítást, elemzést nem tartalmazhat, és nem hallgathat el olyan tényt, amely lényeges ahhoz, hogy a befektető megalapozottan megítélhesse a Kibocsátó piaci, gazdasági, pénzügyi és jogi helyzetét, valamint annak várható alakulását, valamint az értékpapírhoz kapcsolódó jogok alakulását. Az Összefoglaló az Alaptájékoztató kötelező bevezető része, megalapozott befektetési döntést azonban csak az Alaptájékoztató, – beleértve a hivatkozással beépített dokumentumokat, valamint az egyes részkibocsátásokra vonatkozó Végleges Feltételeket is, továbbá az Alaptájékoztató esetleges kiegészítései – ismeretében lehet hozni. Ez fokozottan vonatkozik a Kibocsátó gazdasági helyzetének és a befektetés kockázatainak megismerésére. Kötvényeket a Kötvényprogram keretein belül az Alaptájékoztató közzétételének Felügyelet általi engedélyezését követő tizenkét hónapon belül lehet nyilvánosan forgalomba hozni. A Kibocsátó köteles a jelen |
Alaptájékoztató kiegészítését kezdeményezni, ha az engedély kiadása és a forgalomba hozatali eljárás lezárásának határideje között olyan lényeges tény vagy körülmény jut a tudomására, amely az Alaptájékoztató kiegészítését indokolttá teszi. Az Alaptájékoztató kiegészítését a Felügyelet is elrendelheti. A tájékoztató érvényességének lejárata után már nem áll fenn az a kötelezettség, miszerint jelentős új tényezők, lényeges hibák vagy lényeges pontatlanságok esetén a tájékoztatóhoz kiegészítést kell fűzni. Ha az Alaptájékoztató a forgalomba hozatali eljárás időtartama alatt kiegészítésre kerül, az a befektető, aki a kiegészítés közzététele előtt a Kötvény lejegyzésére vagy megvásárlására megállapodást kötött, jogosult a jegyzési nyilatkozat visszavonására, illetőleg a megállapodástól való elállásra. A befektető az elállási jogát a kiegészítés közzétételét követő két munkanapon belül gyakorolhatja. A befektető elállása esetén a Kibocsátó köteles a befektetőnek a vásárlással kapcsolatos költségét és kárát megtéríteni. A Kötvény forgalomba hozatalával, illetve eladásával kapcsolatos bármely információ továbbadására, illetve a forgalomba hozatallal és az eladással kapcsolatos nyilatkozattételre kizárólag a jelen Alaptájékoztatóban erre felhatalmazott személy jogosult. A jogosulatlan személytől származó információk, illetve az ilyen személy által a forgalomba hozatallal és az eladással kapcsolatosan tett kijelentések nem tekinthetőek a Kibocsátó felhatalmazásán alapuló információnak, illetve kijelentésnek. A jelen Xxxxxxxxxxxxxxx nem minősül a Kibocsátó, illetve a Forgalmazó nyilatkozatának arról, hogy a Kötvényt a befektetők a rájuk vonatkozó jogszabályok értelmében jogosultak megszerezni, vagy a Kötvénybe érdemes befektetni. A Kötvénybe fektetők viselik befektetésük kockázatait. Az Alaptájékoztatóban szereplő előrejelzések a Kibocsátó vezetőségének jelenlegi információin és várakozásain alapulnak, és nincs biztosíték arra, hogy az adott folyamatok a jövőben ténylegesen az előrejelzéseknek megfelelően alakulnak, bekövetkeznek. | |
A.2. | nem értelmezhető |
B. SZAKASZ – A KIBOCSÁTÓ ÉS AZ ESETLEGES KEZES
B.1. | A Kibocsátó jogi és kereskedelmi neve: OTP Bank Nyrt. |
B.2. | A Kibocsátó székhelye, jogi személy-azonosítója, jogi formája, a működésére irányadó jog és a bejegyzés országa: ▪ székhelye: 0000 Xxxxxxxx, Xxxxx x. 16., nyilvántartja a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága, cégjegyzékszáma: 00-00-000000; ▪ jogi személy-azonosító (LEI): 529900W3MOO00A18X956 ▪ jogi formája: nyilvánosan működő részvénytársaság; ▪ működésére irányadó jog: magyar ▪ bejegyzés országa: Magyarország. |
B.3.– B.4a. | nem értelmezhető |
B.4b. | Nemzetközi környezet: USA: A piaci várakozások szerint 2019-ben 2,4%-ra lassulhat a növekedés a tavalyi 3%-ról. Emögött a globális konjunktúra lassulása, Xxxxx elnök fiskális lazítócsomagjának kedvező hatásainak kifutása, valamint a kínai –amerikai kereskedelmi háború negatív hatásai állnak, de a korábbi kamatemelések hatásai is csak most kezdik éreztetni hatásukat. Az amerikai munkaerő-piacon a munkaerő-piaci kondíciók továbbra is feszesek, a bérdinamika enyhén gyorsul, éves alapon közelítve a 3,5%-ot, azonban a nem-mezőgazdasági álláshelyek növekedése lelassult az utóbbi hónapokban. Az inflációs dinamikát tekintve is kimutatható az elbizonytalanodó hangulat, az adatok az inflációs nyomás csökkenésére utalnak. Bár a teljes inflációt elsősorban az erősen ingadozó üzemanyagárak csökkentették, mérséklődött a maginfláció is, a korábbi negyedéveket jellemző 2,2- 2,3%-ról 2%-ra. Mindezek együttesen pedig a kamatemelési ciklus átgondolására késztették a Fed-et, mely befejezte kamatemelési ciklusát és bejelentette a mérlegszűkítés felfüggesztését is, sőt a piaci árazás szerint a következő lépés kamatcsökkentés lehet, akár már az idei év végén. 2018-ban jelentősen lassult az európai gazdaság növekedése. A 2017. évi 2,5% után az első félévben a negyedéves adatok 1,5%, a másodikban 1% alatti évesített növekedést mutattak. Felhasználási oldalról a lassulás mögött elsősorban az export, másodsorban a fogyasztás dinamikájának visszaesése áll. Az export éves növekedése 6%-ról 3% környékére mérséklődött, amit döntő részben Kína, kisebb részben pedig az orosz és a |
török kereslet visszaesése magyaráz, de az új autóipari sztenderdekre való átállás is okozhatott problémákat. A kedvezőtlen bizalmi indikátorok ellenére az első negyedévben mégis a várakozásokat meghaladó ütemben bővült, negyedéves összevetésben 0,4%-kal az Eurózóna gazdasága, így van esély arra, hogy 2019 egésze is erősebben alakuljon a jelenlegi várakozásoknál. A visszafogott növekedés miatt nem csoda, hogy gyenge maradt az inflációs nyomás: az első negyedévben az infláció 1,5%-ról 1,4%-ra, a maginfláció pedig 1%-ról 0,8%-ra süllyedt. Lejjebb tolódtak az inflációs várakozások is, és az EKB kommunikációja is borúsabb lett. A közleményekben és a sajtótájékoztatón is egyre inkább előkerül a gazdasági kilátások miatti aggodalom, márciusban az EKB egyértelművé tette, hogy az idén nem kerül sor kamatemelésre, valamint újraindította korlátozott likviditásbővítő programját, a TLTRO-III-at. Így a monetáris szigorítás elindulása a valutaövezetben bizonytalan időre kitolódott. Magyarország: A 2018. évi, váratlanul erős, közel 5%-os, belső kereslet által hajtott GDP bővülés után 2019. első negyedévében is robosztus adatok érkeztek. Az építőipar, az ipar és a kereskedelem teljesítménye is a várttal megegyezően, vagy annál magasabban alakult. Ráadásul a bizalmi indikátorok is magasan maradtak, annak ellenére, hogy globálisan hónapok óta a bizalmi indikátorok csökkenését láthatjuk a legfontosabb gazdasági térségekben. A fentiek miatt az első negyedévben jó eséllyel 5% felett maradhatott a gazdasági növekedés éves üteme, ami azt jelentené, hogy az év egészében várhatóan ismét érezhetően 4% feletti ütemben bővülhetne a magyar gazdaság. erre minden esély megvan, mivel a munkaerő-piaci helyzet továbbra is rendkívül kedvező, a bérnövekedés továbbra is a kétszámjegyű tartományban áll, és a munkanélküliségi ráta a múlt év második felében látott stagnálást követően ismét csökkeni kezdett. A hitelezési folyamatok is az erős lakossági kereslet fennmaradását valószínűsítik. A februárban bejelentett családvédelmi akcióterv pedig az év második felében ismételt lökést adhat a lakossági fogyasztásnak és beruházásnak. Az erős gazdasági növekedésnek köszönhetően az inflációs folyamatok is felpörögtek; az MNB által kiemelten figyelt adószűrt maginfláció az első negyedév végre 3,5%-ra emelkedett. A gyorsuló inflációs alapfolyamatok a jegybank stratégiájában is változást hozott. A márciusi ülésen egy óvatos 10 bázispontos szigorításról döntött a monetáris tanács. A további szigorításokat pedig a beérkező adatoktól tette függővé a jegybank. Az OTP csoport országai továbbra is jól teljesítenek, a gazdasági növekedés jellemzően meghaladta a 4%-ot (Horvátország, Ukrajna és Oroszország kivételével.) Összességében a Közép-Kelet európai régió országai továbbra is kedvező növekedési képest mutatnak, a növekedést jellemzően már a belső kereslet húzza, jó egyensúlyi mutatók és jellemzően fenntartható adósságpályák mellett. Továbbra is a magyar, szlovák és román gazdaság tart a legelőrébb a konjunktúra ciklusban. A költségvetés egyenlege számos országban mutat többletet, ami külső sokkok esetén megfelelő védelmet biztosíthat, a külső egyensúly pedig romlásnak indult, de több országban még többletet mutat a mérleg. Mindez a régiós országok többségére 3,5-4% körüli növekedést vetít előre 2019-re, miközben a legtöbb ország viszonylag védettnek tűnik a negatív külső sokkok ellen. Az infláció az erős belső kereslet és az emelkedő üzemanyagárak miatt a legtöbb országban emelkedésnek indult, ám a monetáris kondíciók érdemi szigorodása jellemzően még várat magára. Ugyan Csehországban, Romániában és Magyarországon sor került kamatemelésre, de összességében a reálkamatok még sokáig alacsonyan maradhatnak. Horvátországban 2,6% volt a növekedés, ami lehetett volna több is, ám az euró bevezetését célzó, igen szigorú költségvetési politika és az Agrokor valamint az Uljanik vállalatok csődje fékezték a gazdaságot, 2019-re hasonló ütemű bővülés várható. Ukrajna és Oroszország pedig a ciklus korai szakaszában van, a nyersanyagtermelő gazdaságok a 2014-2016-os nyersanyagár-esések utáni recesszióból lassan lábalnak ki. Ukrajna esetében az őszi parlamenti választások és az IMF program alakulása jelent kockázatot, Oroszország esetében pedig a potenciális amerikai szankciók. A romló külső környezet és a fenti tényezők miatt mindkét országban némileg lassulhat 2019-re a növekedés, Ukrajnában 3,3-ról 2,7, Oroszországban 2,3%-ról 1,8%-ra, ám a kamatok 2018-hoz képest minkét gazdaságban csökkenhetnek, az ukrán jegybank már elkezdte a kamatcsökkentést, miközben Oroszországban 2019. júniustól indulhat a lazítás. | |
B.5. | Az OTP Bank Nyrt. hagyományosan Magyarország kiemelkedő lakossági bankja és különös tekintettel kiterjedt fiókhálózatára, folyamatosan domináns szereplője ennek a piacnak. Az OTP Csoport univerzális pénzügyi és befektetési szolgáltatásait üzleti és jogi megfontolásokból számos leányvállalat bevonásával nyújtja. Míg Magyarországon a hagyományos banki szolgáltatások az OTP Bank Nyrt. portfolióját alkotják, egyes pénzügyi igényeket – például autó-finanszírozás – kiszolgáló termékeket az OTP Bank Nyrt. leányvállalatai fejlesztik és értékesítik. Az OTP Bank Nyrt. több sikeres akvizíciót hajtott végre az elmúlt években, melyek eredményeképp – a közép- kelet európai (CEE) régió meghatározó bankcsoportjává fejlődött. Jelenleg Magyarország mellett leánybankjai a régió további 9 országában tevékenykednek: Bulgáriában (DSK Bank EAD), Horvátországban (OTP banka Hrvatska d.d.), Romániában (OTP Bank Romania S.A.), Szerbiában (OTP banka Srbija a.d.), Szlovákiában (OTP Banka Slovensko a.s.), Ukrajnában (JSC OTP Bank), Montenegróban (Crnogorska Komercijalna banka |
a.d.), Oroszországban (JSC OTP Bank) és Albániában (OTP Bank Albania). A Kibocsátó és a vele szoros (ellenőrző befolyásnak vagy részesedési viszonynak minősülő) kapcsolatban álló vállalkozások (a továbbiakban: OTP Csoport) korrigált konszolidált eredményének csoporton belüli megoszlását az alábbi táblázat mutatja. Az OTP Csoport konszolidált eszközeinek megoszlását az alábbi táblázat mutatja be. | |
B.6.- B.8. | nem értelmezhető |
B.9. | A Kibocsátó a jelen Alaptájékoztatóban nem tesz közzé nyereség-előrejelzést. |
B.10. | A Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft. korlátozás nélküli véleménnyel látta el a Kibocsátó nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint (IFRS) készült konszolidált, 2017. és 2018. évre vonatkozó pénzügyi kimutatásait. |
B.11. | nem értelmezhető |
2018 1Q | 2019 1Q | Változás | |
milliárd forint | (%) | ||
Korrigált konszolidált adózott eredmény | 79,3 | 90,4 | 14 |
OTP Core1 (Magyarország) | 39,1 | 39,9 | 2 |
DSK (Bulgária) | 11,3 | 17,3 | 54 |
OBR (Románia) | 1,5 | 1,2 | -18 |
OBH (Horvátország) | 7,7 | 8,3 | 7 |
OBS (Szlovákia) | 0,8 | 0,3 | -55 |
OBSrb (Szerbia) | 0,6 | 1,3 | 125 |
CKB (Montenegró) | 0,7 | 0,7 | 1 |
Lízing (Magyaro.,Románia, Bulgária, Horváto.) | 2,5 | 2,6 | 5 |
OTP Alapkezelő (Magyarország) | 1,1 | 1 | -7 |
OBRU (Oroszország) | 7,2 | 6,6 | -8 |
OBU (Ukrajna) | 5,8 | 8,3 | 42 |
Corporate Center és egyéb | 2,4 | 2,9 | 20 |
2018 1Q (%) | 2019 1Q (%) | Változás (%-pont) | |
Magyarország | 52,1 | 45,5 | -6,7 |
Bulgária | 14,9 | 22,3 | 7,4 |
Oroszország | 4,7 | 4,8 | 0,2 |
Ukrajna | 2,5 | 2,7 | 0,2 |
Horvátország | 13,0 | 10,8 | -2,2 |
Románia | 4,8 | 4,8 | 0,0 |
Szlovákia | 3,2 | 2,8 | -0,5 |
Montenegró | 1,4 | 1,4 | 0,0 |
Szerbia | 3,4 | 3,6 | 0,2 |
Albánia | 0,0 | 1,4 | 1,4 |
1 Az OTP Core az OTP Csoport magyarországi alap üzleti tevékenységének eredményét mérő gazdasági egység, melynek pénzügyi kimutatásai az OTP Csoport magyarországi tevékenységét végző egyes vállalkozások (OTP Bank Nyrt., OTP Jelzálogbank Zrt., OTP Lakástakarék Zrt., OTP Faktoring Zrt., OTP Pénzügyi Pont Zrt., illetve a csoportfinanszírozást végző vállalkozások; 2016 4Q-tól bekerült az OTP Bank Munkavállalói Résztulajdonosi Program Szervezet, 2017 1Q-tól az OTP Kártyagyártó Kft., az OTP Ingatlanlízing Zrt., az OTP Ingatlanüzemeltető Kft. és a MONICOMP Zrt., viszont az OTP Ingatlanlízing Zrt. 2019 1Q-tól kikerült) részkonszolidált IFRS szerinti pénzügyi kimutatásaiból számolódnak. Az előbbi cégek konszolidált beszámolójából elkülönítésre kerül a Corporate Center, mely egy virtuális gazdasági egység.
B.12. | Az OTP Bank Nyrt. konszolidált, auditált eredménykimutatása a 2018. december 31-ével zárult évről az Európai Unió által elfogadott IFRS szabályoknak megfelelően2,3: |
2018 millió Ft | 2017 millió Ft | Változás (%) | |
Hitelekből | 576.053 | 521.121 | 11 |
Bankközi kihelyezésekből | 72.401 | 42.686 | 70 |
Más bankoknál és a Nemzeti Bankoknál vezetett számlákból | 421 | 1.444 | -71 |
Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírokból | 37.912 | 34.442 | 10 |
Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírokból | 59.899 | 56.343 | 6 |
Egyéb kamatbevételek | 11.272 | 10.479 | 8 |
Kamatbevételek | 757.958 | 666.515 | 14 |
Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kamatráfordítás | -47.979 | -46.475 | 3 |
Ügyfelek betéteire | -69.387 | -50.995 | 36 |
Kibocsátott értékpapírokra | -6.343 | -5.727 | 11 |
Alárendelt kölcsöntőkére | -2.169 | -2.259 | -4 |
Egyéb | -7.357 | -7.303 | 1 |
Kamatráfordítások | -133.235 | -112.759 | 18 |
NETTÓ KAMATBEVÉTEL | 624.723 | 553.756 | 13 |
Értékvesztés képzés a hitelezési és kihelyezési veszteségekre | -39.287 | -40.848 | -4 |
NETTÓ KAMATBEVÉTEL A HITELEZÉSI ÉS KIHELYEZÉSI VESZTESÉGEKRE KÉPZETT ÉRTÉKVESZTÉS ELSZÁMOLÁSA UTÁN | 585.436 | 512.908 | 14 |
Díj,- jutalék bevételek | 338.081 | 315.606 | 7 |
Díj,- jutalék ráfordítások | -60.405 | -54.413 | 11 |
Díjak, jutalékok nettó eredménye | 277.676 | 261.193 | 6 |
Nettó devizaárfolyamnyereség és veszteség | 34.157 | 16.579 | 106 |
Értékpapírok nettó árfolyamvesztesége (-) / -nyeresége (+) | 1.345 | 7.930 | -83 |
Eredménnyel szemben kötelezően valós értéken értékelt hitelek vesztesége | 597 | - | - |
Ingatlantranzakciók nyeresége és vesztesége | 1.890 | 2.093 | -10 |
Osztalékbevételek | 5.736 | 4.152 | 38 |
Nettó biztosítási díjbevétel | 673 | 409 | 64 |
Származékos pénzügyi instrumentumokból származó eredmény | 6.458 | 5.291 | 22 |
Egyéb működési bevételek | 36.859 | 62.968 | -41 |
Egyéb működési ráfordítások | -25.387 | -51.230 | -50 |
Nettó működési eredmény | 62.328 | 48.191 | 29 |
Személyi jellegű ráfordítások | -251.041 | -213.886 | 17 |
Értékcsökkenés | -57.437 | -49.492 | 16 |
Goodwill értékvesztés | -5.962 | -504 | 1083 |
Egyéb általános költségek | -264.803 | -236.072 | 12 |
Egyéb adminisztratív ráfordítások | -573.281 | -499.450 | 15 |
ADÓZÁS ELŐTTI EREDMÉNY | 352.159 | 322.842 | 9 |
Társasági adó | -33.837 | -41.503 | -18 |
NETTÓ EREDMÉNY | 318.322 | 281.339 | 13 |
Ebből: nem ellenőrzött részesedésekre jutó rész | 89 | 197 | -55 |
Ebből: a Társaság tulajdonosaira jutó rész | 318.233 | 281.142 | 13 |
2 Forrás: OTP Bank Nyrt. –2018. évi Éves Jelentése (2019. április 12.)
3A táblázat sorai auditált számokon alapulnak, de egyes sorok az auditált adatoktól eltérően (összevonva vagy más megbontásban) szerepelnek.
(millió forintban) | 2018 | 2017 | Változás (%) | |||
Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Nemzeti Bankokkal | 1.547.272 | 1.198.045 | 29 | |||
Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után | 420.606 | 462.180 | -9 | |||
Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 181.356 | 344.417 | -47 | |||
Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok | 1.883.849 | 2.174.718 | -13 | |||
Hitelek amortizált bekerülési értéken és valós értéken | 8.066.593 | 6.987.834 | 15 | |||
Részvények és részesedések | 17.591 | 12.269 | 43 | |||
Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok | 1.740.520 | 1.310.331 | 33 | |||
Tárgyi eszközök és immateriális javak nettó értéke | 420.484 | 413.390 | 7 | |||
Egyéb eszközök | 312.017 | 287.044 | 9 | |||
ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | 14.590.288 | 13.190.228 | 11 | |||
Magyar Állammal, Nemzeti Bankokkal és egyéb bankokkal szembeni kötelezettségek | 360.475 | 472.068 | -17 | |||
Ügyfelek betétei | 11.285.085 | 10.233.471 | 10 | |||
Kibocsátott értékpapírok | 417.966 | 250.320 | 67 | |||
Eredménnyel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi kötelezettségek | 32.231 | - | - | |||
Kereskedési célú származékos pénzügyi kötelezettségek | 73.316 | 69.874 | 5 | |||
Egyéb kötelezettségek | 513.129 | 448.412 | 14 | |||
Alárendelt kölcsöntőke | 81.429 | 76.028 | 7 | |||
KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | 12.763.631 | 11.550.173 | 11 | |||
Jegyzett tőke | 28.000 | 28.000 | 0 | |||
Eredménytartalék és egyéb tartalékok eredmény nélkül | 1.545.971 | 1.390.737 | 11 | |||
Mérleg szerinti eredmény | 318.233 | 281.142 | 13 | |||
Visszavásárolt saját részvény | -67.999 | -63.289 | 7 | |||
Nem ellenőrzött részesedések | 2.452 | 3.465 | -29 | |||
SAJÁT TŐKE | 1.826.657 | 1.640.055 | 11 | |||
KÖTELEZETTSÉGEK ÉS SAJÁT TŐKE ÖSSZESEN Az OTP Csoport 2019. első negyedévi nem auditált, konszolidál teljesítménymutató korrigált eredmény alapján:4 Eredménykimutatás (millió forint) Konszolidált adózás utáni eredmény Korrekciós tételek (összesen) Konszolidált korrigált adózás utáni eredmény korrekciós tételek hatása nélkül Adózás előtti eredmény Működési eredmény Összes bevétel Nettó kamatbevétel Nettó díjak, jutalékok Egyéb nettó nem kamatjellegű bevételek Működési kiadások Kockázati költségek Egyedi tételek Társasági adó Főbb mérlegtételek záróállományok millió forintban Mérlegfőösszeg Ügyfélhitelek (nettó, árfolyamszűrt) Ügyfélhitelek (bruttó, árfolyamszűrt) Hitelek értékvesztése (árfolyamszűrt) Ügyfélbetétek (árfolyamszűrt) Kibocsátott értékpapírok | 14.590.288 t eredménykimuta 2018 1Q 65.050 -14.216 79.266 89.696 92.830 206.335 143.614 49.579 13.142 -113.505 -1.289 -1.845 -10.430 2018 1Q 13.511.182 7.229.845 8.011.380 -781.535 10.595.274 258.602 | 13.190.228 tása, főbb mér 2019 1Q Y/ 72.581 -17.819 90.400 101.826 108.758 239.716 162.670 57.223 19.823 -130.958 -6.197 -735 -11.426 2019 1Q Y/ 16.107.501 9.076.474 9.758.776 -682.301 12.402.053 381.912 | 11 legtételei és Y 12% 25% 14% 14% 17% 16% 13% 15% 51% 15% 381% -60% 10% Y 19% 26% 22% -13% 17% 48% |
4 Forrás: OTP Bank Nyrt .– Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről (2019. május 10.)
Alárendelt és járulékos kölcsöntőke | 75.266 | 81.201 | 8% |
Saját tőke | 1.592.448 | 1.870.102 | 17% |
Teljesítménymutatók korrigált eredmény alapján | 2018 1Q | 2019 1Q | Y/Y |
ROE (számviteli adózott eredményből) | 16,2% | 15,9% | -0,3%p |
XXX (számviteli adózott eredményből, 12,5%-os CET1 mellett) | 19,2% | 19,6% | 0,4%p |
XXX (korrigált adózott eredményből) | 19,7% | 19,8% | 0,1%p |
ROA (korrigált adózott eredményből) | 2,4% | 2,4% | 0,0%p |
Működési eredmény marzs | 2,83% | 2,86% | 0,03%p |
Teljes bevétel marzs | 6,28% | 6,30% | 0,02%p |
Nettó kamatmarzs | 4,37% | 4,28% | -0,10%p |
Működési költség/mérlegfőösszeg | 3,46% | 3,44% | -0,02%p |
Kiadás/bevétel arány | 55,0% | 54,6% | -0,4%p |
Értékvesztésképzés a hitelezési és kihelyezési veszteségekre / bruttó hitelállomány | 0,03% | 0,24% | 0,21%p |
Kockázati költség (összesen)/mérlegfőösszeg | 0,04% | 0,16% | 0,12%p |
Effektív adókulcs | 11,6% | 11,2% | -0,4%p |
Nettó hitel/(betét+retail kötvény) arány (árfolyamszűrt) | 68% | 73% | 5%p |
Tőkemegfelelési mutató (konszolidált, IFRS) - Bázel3 | 16,9% | 16,5% | -0,5%p |
Tier1 ráta - Bázel3 | 15,0% | 14,9% | -0,1%p |
Common Equity Tier1 ('CET1') ráta - Bázel3 | 15,0% | 14,9% | -0,1%p |
Alternatív teljesítmény-mérőszámok az MNB 5/2017. (V.24.) számú ajánlása alapján5: | ||||||
Alternatív teljesítmény- mérőszám neve | Leírása | Kiszámítása (adatok millió forintban) | A mutató értéke | |||
2018 1Q | 2019 1Q | |||||
Tőkeáttételi mutató (leverage), konszolidált | A tőkeáttételi mutató a CRR 429. cikkének megfelelően kerül kiszámításra. A mutató számítását a Bank negyedévente végzi a prudenciális konszolidációs körre vonatkozóan. | A tőkeáttételi mutató az alapvető tőke (számlálóban) és a teljes kitettség mértékének (nevezőben) hányadosaként adódik, százalékos értékben kifejezve. Példa 2019 1Q-ra: 1.759.850,6 = 9,8% 18.006.769,1 Példa 22018 1Q-ra: 1.300.081,3 = 9,1% 14.321.200,8 | 9,1% | 9,8% | ||
Likviditás- fedezeti mutató (LCR), konszolidált | A CRR 412 (1) pontja alapján, a likviditás- fedezeti mutató (Liquidity Coverage Ratio, LCR) célja a hitelintézetnek / kibocsátónak a likviditási kockázatokkal szembeni rövid távú ellenállási képességének előmozdítása, illetve annak biztosítása, hogy a hitelintézet / kibocsátó egy 30 napos likviditási stressz szcenárió esetén is megfelelő összegű ún. magas minőségű likvid eszközzel (High Quality Liquid Asset, HQLA) rendelkezzen. | Az LCR képlete: (HQLA állomány) / (összes nettó likviditás kiáramlás a következő 30 naptári nap alatt) ≥ 100% Az LCR számlálója a magas minőségű likvid eszközök (High Quality Liquid Asset, HQLA) állománya. Ahhoz, hogy egy eszköz a HQLA kategóriába kerülhessen, az eszköznek stressz szcenárióban is likvidnek kell lennie a piacon, illetve a legtöbb esetben a jegybankkal repóképesnek kell lennie. Az LCR nevezőjében az előre meghatározott 30 naptári napos stressz szcenárióban várható összes nettó likviditás kiáramlás szerepel (a várt likviditás ki- és beáramlás különbsége). A számítás során az összes várt likviditás beáramlás nem lehet nagyobb az összes várt likviditás kiáramlás 75%- ánál, ezzel biztosítva az elsőrendű likvid eszközök (HQLA) bizonyos szintjének tartását. Példa 2019 1Q-ra: 4.719.806,5 2.874.868,6- = 201% 525.984,0 Példa 2018 1Q-ra: 4.204.283,0 2.470.349,0- = 209% 462.734,2 | 209% | 201% | ||
Nettó hitel/betét arány, konszolidált | A nettó hitel/betét arány a bank likviditási | A mutató számlálójában a konszolidált nettó ügyfélhitel állomány (a bruttó hitelek csökkentve a céltartalékok összegével), nevezőjében a konszolidált ügyfélbetét állomány periódus végi |
5 Forrás: OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről (2019. május 10.)
helyzetének | összege szerepel. | |||||
értékelésére | ||||||
szolgáló mutató. | ||||||
Példa 2019 1Q-ra: | ||||||
9.076.474,4 | ||||||
= 73,3% | ||||||
12.389.982,8 | ||||||
Példa 2018 1Q-ra: | ||||||
7.102.159,3 | 68,5% | 73,3% | ||||
= 68,5% | ||||||
10.372.703,3 | ||||||
XXX | A sajáttőke- | A mutató számlálójában az adott időszakban elért | ||||
(számviteli | arányos | konszolidált számviteli nettó eredmény, a | ||||
eredményből), | megtérülés az | nevezőjében az átlagos konszolidált saját tőke | ||||
konszolidált | adott időszakban | szerepel. (Az átlagos saját tőke definíciója: az | ||||
elért | adott időszakot alkotó periódusok átlagának | |||||
konszolidált | napsúlyozásos átlaga, ahol az adott időszakot | |||||
nettó eredmény | alkotó periódusok alatt teljes év, háromnegyedév | |||||
és az átlagos | és félév esetében negyedévek és a negyedéveken | |||||
saját tőke | belül hónapok, míg negyedévek esetében | |||||
hányadosa, így a | hónapok értendők, valamint az adott időszakot | |||||
saját tőke | alkotó periódusok átlaga a megelőző periódus | |||||
felhasználásának hatékonyságát | záró és az adott periódus záró mérlegtétel értékeinek számtani átlagaként számolódik.) | 16,2% | 15,9% | |||
mutatja. | ||||||
Példa 2019 1Q-ra: | ||||||
72.580,6*4,06 | ||||||
= 15,9% | ||||||
1.852.274,8 | ||||||
Példa 2018 1Q-ra: | ||||||
65.050,0*4,06 | ||||||
= 16,2% | ||||||
1.630.421,8 | ||||||
A Kibocsátó pénzügyi vagy kereskedelmi helyzetében a legutóbbi auditált pénzügyi beszámoló közzététele óta | ||||||
bekövetkezett lényeges változások: | ||||||
Az OTP Bank bulgáriai leánybankja, a DSK Bank EAD és a Societe Generale Csoport között 2018. augusztus | ||||||
1-jén megkötött adásvételi szerződés alapján 2019. január 15-én megtörtént a tranzakció pénzügyi zárása, | ||||||
melynek eredményeként a Societe Generale bolgár leánybankja, a Societe Generale Expressbank („SGEB”) | ||||||
99,74%-os részesedése, valamint az SGEB egyéb bolgár leányvállalatai a DSK Bank EAD tulajdonába került. | ||||||
Az SGEB 6,4%-os piaci részesedésével a bolgár bankszektor 7. legnagyobb szereplője, univerzális bankként a | ||||||
lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. Az akvizíció eredményeként az OTP Csoport még | ||||||
meghatározóbb piaci szereplővé válik az országban. Az OTP Bank 2003 óta van jelen Bulgáriában és | ||||||
folyamatosan nyereségesen működött. Az integráció lezárása várhatóan 2020-ban fog megtörténni. | ||||||
Az OTP Bank Nyrt. 2018. december 19-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport | ||||||
leánybankja, a Societe Generale Banka Srbija a.d. („SGS”) 100%-os részesedésének valamint | ||||||
leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SGS mérlegfőösszege alapján 8,4%-os piaci részesedésével Szerbia 4. | ||||||
legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció | ||||||
pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor, a szükséges felügyeleti engedélyek – | ||||||
többek között a Szerb Nemzeti Bank és a versenyhatósági engedélyek – megszerzésének függvényében. | ||||||
Az OTP Bank Nyrt. 2019. február 5-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport moldáv |
leánybankja, a Mobiasbanca – Groupe Societe Generale S.A. („SGMB”) 87,85%-os részesedésének megvásárlásáról. Az SGMB 13,3%-os piaci részesedésével Moldova 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében. A vásárolt bank feletti kontroll várhatóan a 2019. év során száll át az OTP Bankra. Az OTP Bank montenegrói leánybankja, a Crnogorska komercijalna banka a.d. 2019. február 27-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport montenegrói leánybankja, a Societe Generale banka Montenegro a.d. („SGM”) 90,56%-os részesedésének megvásárlásáról. Az SGM 11,5%-os piaci részesedésével Montenegró 4. legnagyobb bankja, univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében. 2019. március 29-én megtörtént az albán tranzakció pénzügyi zárása, melynek eredményeként a Societe Generale Csoport albán leánybankja, a Banka Societe Generale Albania SH.A. („SGAL”) az OTP Bank 100%- os tulajdonába került. Az SGAL közel 6%-os piaci részesedésével Albánia 5. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. Az albán bank megvásárlásával az OTP Csoport már a közép-kelet-európai régió 10 országában van jelen. Az OTP Bank Nyrt. 2019. május 2-án adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport szlovén leánybankja, az SKB Banka 99,73%-os részesedésének, valamint egyéb leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SKB Banka mérlegfőösszege alapján közel 9%-os piaci részesedésével Szlovénia 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében. A legutóbbi, auditált pénzügyi beszámoló közzététele óta nem következtek be a Kibocsátó kilátásai szempontjából jelentős hátrányos változások. | |
B.13. | A közelmúltban történt, kifejezetten a Kibocsátóval összefüggő, a Kibocsátó fizetőképességének értékelését lényegesen befolyásoló események az alábbiak: Az OTP Bank bulgáriai leánybankja, a DSK Bank EAD és a Societe Generale Csoport között 2018. augusztus 1-jén megkötött adásvételi szerződés alapján 2019. január 15-én megtörtént a tranzakció pénzügyi zárása, melynek eredményeként a Societe Generale bolgár leánybankja, a Societe Generale Expressbank („SGEB”) 99,74%-os részesedése, valamint az SGEB egyéb bolgár leányvállalatai a DSK Bank EAD tulajdonába került. Az SGEB 6,4%-os piaci részesedésével a bolgár bankszektor 7. legnagyobb szereplője, univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. Az akvizíció eredményeként az OTP Csoport még meghatározóbb piaci szereplővé válik az országban. Az OTP Bank 2003 óta van jelen Bulgáriában és folyamatosan nyereségesen működött. Az integráció lezárása várhatóan 2020-ban fog megtörténni. Az OTP Bank Nyrt. 2018. december 19-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport leánybankja, a Societe Generale Banka Srbija a.d. („SGS”) 100%-os részesedésének valamint leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SGS mérlegfőösszege alapján 8,4%-os piaci részesedésével Szerbia 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor, a szükséges felügyeleti engedélyek – többek között a Szerb Nemzeti Bank és a versenyhatósági engedélyek – megszerzésének függvényében. Az OTP Bank Nyrt. 2019. február 5-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport moldáv leánybankja, a Mobiasbanca – Groupe Societe Generale S.A. („SGMB”) 87,85%-os részesedésének megvásárlásáról. Az SGMB 13,3%-os piaci részesedésével Moldova 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében. A vásárolt bank feletti kontroll várhatóan a 2019. év során száll át az OTP Bankra. Az OTP Bank montenegrói leánybankja, a Crnogorska komercijalna banka a.d. 2019. február 27-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport montenegrói leánybankja, a Societe Generale banka Montenegro a.d. („SGM”) 90,56%-os részesedésének megvásárlásáról. Az SGM 11,5%-os piaci részesedésével Montenegró 4. legnagyobb bankja, univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A |
tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében. 2019. március 29-én megtörtént az albán tranzakció pénzügyi zárása, melynek eredményeként a Societe Generale Csoport albán leánybankja, a Banka Societe Generale Albania SH.A. („SGAL”) az OTP Bank 100%- os tulajdonába került. Az SGAL közel 6%-os piaci részesedésével Albánia 5. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. Az albán bank megvásárlásával az OTP Csoport már a közép-kelet-európai régió 10 országában van jelen. Az OTP Bank Nyrt. 2019. május 2-án adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport szlovén leánybankja, az SKB Banka 99,73%-os részesedésének, valamint egyéb leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SKB Banka mérlegfőösszege alapján közel 9%-os piaci részesedésével Szlovénia 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében. | |
B.14. | A Kibocsátó irányítási-tulajdonlási szempontból nem függ az OTP Csoport más tagjától. Azon OTP Csoport tagok, melyek üzleti tevékenysége a Kibocsátó működési, gazdasági, illetve pénzügyi eredményét jelentősen befolyásolják a magyarországi operáció terén az OTP Jelzálogbank Zrt., az OTP Lakástakarék Zrt., az OTP Faktoring Zrt., OTP Alapkezelő Zrt., Merkantil Bank Zrt., a külföldi leányvállalatok közül pedig a következők: DSK Bank EAD (Bulgária), OTP banka Hrvatska d.d. (Horvátország), OTP Bank Romania S.A. (Románia), OTP banka Srbija a.d. (Szerbia), OTP Banka Slovensko a.s. (Szlovákia), JSC OTP Bank (Ukrajna), Crnogorska Komercijalna banka a.d. (Montenegró), JSC OTP Bank (Oroszország) és OTP Bank Albania (Albánia). |
B.15. | A Bank engedélyhez kötött tevékenységeinek folytatását az Állami Bankfelügyelet az 1993. május 28-án kiadott 33/1993. számú határozatával engedélyezte, amelyet az ÁPTF az 1997. november 27-én kiadott 983/1997/F. számú határozatával vizsgált felül, illetve hagyott helyben. A Bank befektetési szolgáltatási tevékenységeinek folytatását az ÁPTF 1998. január 29-i keltű, 41.003/1998. számú, a PSZÁF 2001. április 27-i keltű III/41.003-18/2001. számú, 2002. február 19-én kelt III/41.003-21/2002. számú, 2002. december 20-án kelt III/41.003-22/2002 számú, és 2008. május 13-án kelt E-III/456/2008. számú határozataival engedélyezte. A Kibocsátó Alapszabályában szereplő tevékenységi körök: A Kibocsátó főtevékenysége: TEÁOR 64.19 Egyéb monetáris közvetítés A Kibocsátó egyéb tevékenységei: (TEÁOR 64.91) Pénzügyi lízing (TEÁOR 64.99) Máshová nem sorolt egyéb pénzügyi közvetítés (TEÁOR 66.12) Értékpapír, árutőzsdei ügynöki tevékenység (TEÁOR 66.19) Egyéb pénzügyi kiegészítő tevékenység (TEÁOR 66.22) Biztosítási ügynöki, brókeri tevékenység (TEÁOR 66.30) Alapkezelés (TEÁOR 69.20) Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység (TEÁOR 68.20) Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése (TEÁOR 85.59) M.n.s. egyéb oktatás (TEÁOR 56.29) Egyéb vendéglátás |
B.16. | A Kibocsátó főrészvényesei Tulajdonosi struktúra, a részesedés és szavazati arány mértéke 2019. március 31-én Teljes alaptőke Tulajdonosi kör megnevezése Tárgyév elején (január 01-jén) Időszak végén (március 31-én) Tulajdoni Szavazati Részvény Tulajdoni Szavazati Részvény hányad hányad1 darabszám hányad hányad1 darabszám Belföldi intézményi/társaság 19,32% 19,47% 54.092.340 18,88% 19,03% 52.854.788 Külföldi intézményi/társaság 60,01% 60,49% 168.017.080 59,38% 59,85% 166.253.560 Belföldi magánszemély 3,53% 3,56% 9.896.546 3,25% 3,28% 9.112.499 Külföldi magánszemély 0,10% 0,10% 278.348 0,08% 0,08% 227.137 Munkavállalók, vezető tisztségviselők 0,85% 0,86% 2.376.450 0,83% 0,84% 2.329.999 Saját részvények 2 0,80% 0,00% 2.242.143 0,80% 0,00% 2.233.521 Államháztartás részét képező tulajdonos 0,08% 0,08% 219.072 0,08% 0,08% 219.372 Nemzetközi Fejlesztési Intézmények 0,05% 0,05% 143.308 0,05% 0,05% 129.795 Egyéb3 15,26% 15,39% 42.734.723 16,66% 16,79% 46.639.339 ÖSSZESEN 100,00% 100,00% 280.000.010 100,00% 100,00% 280.000.010 1 A Kibocsátó közgyűlésén a döntéshozatalban való részvétel lehetőségét biztosító szavazati jog |
2 A saját részvényszám nem tartalmazza az MRP szervezetnél lévő OTP részvény állományt. A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény alapján az MRP szervezetnél lévő OTP részvény állomány nem minősül saját részvénynek, de az IFRS 10 Konszolidált pénzügyi kimutatások standard alapján konszolidálni kell az MRP szervezetet. Az MRP tulajdonában 2019. március 31 -én 1.732.972 darab OTP részvény volt. 3A nem azonosított részvények állománya Forrás: OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről (2019. május 10.) A saját tulajdonban lévő részvények (db) mennyiségének alakulása a tárgyévben (2019) január 1. március 31. június 30. szeptember 30. december 31. OTP Bank 168.583 159.691 Leányvállalatok 2.073.560 2.073.560 Mindösszesen 2.242.143 2.233.521 Forrás: OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről (2019. május 10.) Az 5%-nál nagyobb tulajdonosok felsorolása, bemutatása (2019. március 31-én) Tulajdoni Befolyás Név Nemzetiség1 Tevékenység 2 Mennyiség (db) hányad mértéke Megjegyzés5 (%) 3 (%)3,4 MOL Magyar Olaj- és Gázipari B T 24.000.000 8,57% 8,64% - Nyrt. KAFIJAT Zrt. B T 20.228.951 7,22% 7,28% - OPUS Securities S.A. K T 14.496.476 5,18% 5,22% - Groupama Csoport K T 14.337.609 5,12% 5,16% - 1 Belföldi (B), Külföldi (K) 2 Letétkezelő (L), Államháztartás (Á), Nemzetközi Fejlesztési Intézmények (F), Intézményi (I), Gazdasági Társaság (T) Magán (M), Munkavállaló, vezető tisztségviselő (D) 3 Két tizedes jegyre kerekítve 4 A Kibocsátó közgyűlésén a döntéshozatalban való részvétel lehetőségét biztosító szavazati jog. 5 Pl.: szakmai befektető, pénzügyi befektető, stb. Forrás: OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről (2019. május 10.) | |
B.17. | A Kibocsátó jelenleg hatályos nemzetközi hitelminősítőktől kapott minősítéseit az alábbi táblázat tartalmazza. Ezek a minősítések a Kibocsátó kérésére készültek. * stabil minősítői kilátással A Moody’s esetén az alárendelt deviza adósság (UT2) minősítése a spekulatív kategóriába sorolható, míg a hosszú és a rövid lejáratú forint- és devizabetét besorolások, valamint partnerkockázati minősítések a befektetésre ajánlott kategóriába tartoznak. Az S&P Global és a Dagong Global minősítései egyaránt a befektetésre ajánlott kategóriába tartoznak. A minősítések részletes leírása megtalálható a Moody’s, az S&P Global és a Dagong Global hivatalos weboldalán. |
B.18.- B.50. | nem értelmezhető |
Hitelminősítő | Minősítési kategória | Minősítés | |
Hosszú lejáratú | Rövid lejáratú | ||
Moody's | Deviza betét minősítés | Baa3* | Prime-3 |
Forint betét minősítés | Baa2* | Prime-2 | |
Forint és deviza partnerkockázati minősítés | Baa1 | Prime-2 | |
Alárendelt deviza adósság (UT2) | Ba3(hyb) | ||
S&P Global | Forint és deviza adós minősítés | BBB-* | A-3 |
Forint és deviza szanálási partnerkockázati minősítés | BBB | A-2 | |
Dagong Global | Forint és deviza adós minősítés | BBB+* | A-2 |
C. SZAKASZ – ÉRTÉKPAPÍROK
C.1. | A Kibocsátó jelen Kötvényprogramja keretében kizárólag névre szóló, dematerializált kötvényeket értékesíthet nyilvános forgalomba hozatali eljárások során. A Kötvényprogram keretében forgalomba hozott és le nem járt Kötvények össznévértéke nem haladhatja meg a 200.000.000.000 Ft-ot (kétszázmilliárd forintot), vagy ennek megfelelő EUR, USD, CHF, BGN, HRK, RSD, UAH, RUB vagy RON összeget (ezen EUR, USD, CHF, BGN, HRK, RSD, UAH, RUB vagy RON összeg forintra való átszámításánál a forgalomba hozatal napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell alkalmazni). A Kibocsátó nem vállal kötelezettséget arra, hogy a Kötvényprogram keretében a teljes 200.000.000.000 Ft (vagy ennek megfelelő összegű EUR, USD, CHF, BGN, HRK, RSD, UAH, RUB vagy RON) össznévértékben |
hoz forgalomba Kötvényeket. A Kötvények a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet (“Kötvényrendelet”), illetve a Tpt. 12/B.§ értelmében hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok. A Kötvényrendelet alapján a Kötvényeken alapuló követelések a Kibocsátóval szemben nem évülnek el. A Kötvényprogram során kibocsátott Kötvények minimum 30 napos és maximum 15 éves futamidejűek, fix, változó kamatozású, indexált kamatozású vagy diszkont kötvények. A Kötvények jegyzési vagy aukciós eljárás útján kerülnek kibocsátásra az Alaptájékoztató és a vonatkozó Végleges Feltételek feltételei szerint. | |
C.2. | A Kötvényprogram során kibocsátott Kötvények több Sorozatban és a Sorozatokon belül több Részletben hozhatók forgalomba, HUF-ban, vagy EUR-ban, vagy USD-ben, CHF-ben, BGN-ben, HRK-ban, RSD-ben, UAH-ban, RUB-ben vagy RON-ban. |
C.3. – C4. | nem értelmezhető |
C.5. | A Kötvényprogram során kibocsátott Kötvények Magyarország területén, illetve – jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítését követően – Szlovákiában, Bulgáriában, Romániában valamint Horvátországban kerülhetnek kibocsátásra. A Magyarország, mint székhely szerinti tagállam területén kívül a fogadó állam illetékes hatóságának 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő egyedi notifikációja alapján kerülhet sor kibocsátásokra. A Kibocsátó nem vállal kötelezettséget arra, hogy a Kötvények Magyarország területén kívül forgalomba hozatalra kerülnek. A jelen Alaptájékoztató és az adott Végleges Feltételek terjesztése, illetve a Kötvény forgalomba hozatala és értékesítése egyes jogrendszerekben jogszabályi korlátozások alá eshet. A Kibocsátó nem állítja, hogy a jelen Alaptájékoztató valamely más országban az ott alkalmazandó jogszabályi vagy egyéb követelményeknek megfelelően jogszerűen terjeszthető, vagy azt, hogy a Kötvény jogszerűen ezen országokban kibocsátható vagy vásárolható, illetve nem vállal felelősséget az ilyen terjesztés vagy forgalomba hozatal, illetve vásárlás jogszerűségéért. Magyarországon kívül, és azon fogadó államon kívül, ahol a Kötvény a Kibocsátó által forgalomba hozatalra kerül, a Kibocsátó nem tett semmiféle olyan intézkedést, amely a Kötvény nyilvános forgalomba hozatalát vagy a jelen Alaptájékoztató terjesztését lehetővé tenné egy olyan országban, ahol a forgalomba hozatalhoz vagy a terjesztéshez ilyen intézkedésre szükség van. Ennek megfelelően, az ilyen országban a Kötvény nem bocsátható ki, illetve nem értékesíthető sem közvetve, sem közvetlenül. Továbbá a jelen Alaptájékoztató, a hirdetmények vagy egyéb forgalomba hozatali dokumentumok nem terjeszthetők vagy hozhatók nyilvánosságra, kivéve akkor, ha azok olyan körülmények között történnek, amelyek biztosítják az adott ország vonatkozó jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek betartását (feltéve, hogy a Kibocsátó nyilatkozik erről). A Kötvények egyike sem került korábban, és a jövőben sem kerül nyilvántartásba vételre az Amerikai Egyesült Államok 1933. évi értékpapírokról szóló törvénye („Amerikai Értékpapírtörvény”) alapján. Az Amerikai Értékpapírtörvény S Rendelkezésének megfelelően, a Kötvények egyikét sem lehet amerikai személyek részére vételre felajánlani, értékesíteni, átadni, illetve nem lehet az Amerikai Egyesült Államok területén a Kötvényt senki részére vételre felajánlani, értékesíteni és átadni. A Kötvényprogram keretében kibocsátott Kötvényekre vonatkozóan az itt meghatározottakon kívül nincsen átruházási korlátozás, kivéve, ha az adott Sorozat tekintetében a kibocsátás Végleges Feltételei ilyen korlátozás alkalmazását írják elő. Ez esetben a Kötvényrendelet alapján a korlátozásba ütköző átruházás semmis. |
C.6. – C.7. | nem értelmezhető |
C.8. | A Kötvények a Kötvényrendelet és a Tpt. 12/B.§ értelmében, hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok. A Tpt. 12/B.§ szerint a Kötvényben a Kibocsátó (az adós) arra kötelezi magát, hogy az ott megjelölt pénzösszegnek az előre meghatározott kamatát vagy egyéb jutalékait, valamint az általa vállalt esetleges egyéb szolgáltatásokat, továbbá a pénzösszeget a Kötvény mindenkori tulajdonosának, illetve jogosultjának (a hitelezőnek) a megjelölt időben és módon megfizeti, illetőleg teljesíti. A Kötvényrendelet alapján, a Kötvényeken alapuló követelések a Kibocsátóval szemben nem évülnek el. A Kötvények a Kibocsátó közvetlen, feltétel nélküli, nem alárendelt és nem biztosított kötelezettségeit testesítik meg. |
C.9. | A Kötvény a kamat/hozam számítása szerint lehet olyan Kötvény, (i) amelynek Kamatlába a Lejárat Napjáig nem változik vagy a forgalomba hozatala előtt megállapított mértékre változik ("Fix Kamatozású Kötvény"); |
(ii) amelynek Kamatlábát valamely piaci kamatláb szerint periodikusan állapítják meg ("Változó Kamatozású Kötvény"); (iii) amelynek Forgalomba Hozatali Árát a Meghatározott Névérték a Lejárat Napjáig számított Hozam mértékével haladja meg ("Diszkont Kötvény"); (iv) amelynek Kamatlába valamilyen képlet alapján kerül meghatározásra ("Indexált Kamatozású Kötvény"); (v) amelyre a kamat névértékének devizájától eltérő devizában is fizethető ("Kettős Pénznemű Kamatozó Kötvény") vagy az előbbiek bármelyikének kombinációja az arra vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott Kamatszámítási Alaptól függően. A Kötvény vonatkozásában – amennyiben alkalmazandó – a névleges kamatlábra és a fizetendő kamatra, a kamat esedékessé válásának időpontjára, a kamatfizetési időpontokra, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetésére, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módjára, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helyére, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadásokra, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályokra, a számítást végző ügynök nevére és a várható hozamra vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza. A Kötvények kapcsán teljesítendő kifizetéseket a Központi Számlavezető nyilvántartásában az adott esedékességre vonatkozó – a Központi Számlavezető mindenkor hatályos szabályzatában meghatározott – fordulónap ("Fordulónap") végén az adott Kötvényeket illetően állománnyal rendelkező értékpapír- számlavezetők részére kell teljesíteni, a Központi Számlavezető vonatkozó mindenkor hatályos szabályzatával, rendelkezéseivel összhangban, valamint az alkalmazandó adózási jogszabályok figyelembevételével. Az esedékes fizetést azon Kötvénytulajdonos részére kell teljesíteni, aki a Fordulónapon Kötvénytulajdonosnak minősül. A Kötvények jegyzése, illetve azokra aukciós ajánlat tétele a természetes személy Befektető, valamint a Kötvények megszerzését követően a Kötvénytulajdonos eljárása személyesen vagy (eseti vagy állandó meghatalmazással) képviselő útján is történhet, amennyiben azt – többek között – jogszabály nem zárja ki. A nem természetes személy Befektetőt/Kötvénytulajdonost a jogszabályban és/vagy működési formája szerinti szerződésben vagy annak alapján meghatározott természetes személyek képviselik a jogszabályban, szerződésben meghatározott módon és terjedelemben. A Kibocsátó a Kötvénytulajdonosokat képviselő szervezetet megnevezhet és ilyen képviseletre vonatkozó szabályokat megállapíthat. Képviselő eljárása esetén a jegyzéshez/aukciós ajánlathoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek a képviselt Befektetőt illetik meg, a jegyzéshez/aukciós ajánlathoz kapcsolódó felelősség szintén a képviseltet terheli, a Kötvények tulajdonjoga az allokációt követően a képviselt Befektetőre száll. | |
C.10. | Az Indexált Kamatozású Kötvények olyan hitelpapírok, amelyek kamata előre nem meghatározott, hanem valamely index és/vagy képlet, értékpapír, deviza, vagy szabványosított tőzsdei termék árfolyam- vagy hozamváltozása alapján kerül meghatározásra. Az ilyen index és/vagy képlet, értékpapír, deviza, vagy szabványosított tőzsdei termék önmagában is számottevő hitel, piaci vagy egyéb kockázatot testesíthet meg. A befektetőknek figyelembe kell venniük, hogy az Indexált Kamatozású Kötvények piaci ára ingadozó lehet, valamint, hogy az adott feltételektől függően akár semmilyen kamatösszegre sem lesznek jogosultak. A fenti tényezőket is figyelembe véve fontos kiemelni, hogy az egyes kötvények lejárat előtti értékesítése során a befektetők számára realizálható hozam lényegesen is eltérhet a lejáratig történő tartással realizálható hozamtól, sőt az akár veszteséggel is járhat. |
C.11. | Jelen Alaptájékoztató két Alaptájékoztatót foglal magában, amelyek alapján a Kötvényprogram keretében a Kibocsátó az itt megjelölt szabályozott piacra bevezetett, és oda be nem vezetett Kötvényeket kíván nyilvánosan forgalomba hozni. A Kibocsátó – az erre vonatkozó eljárások lefolytatását követően – kezdeményezheti a Kötvényprogram keretében forgalomba hozott Kötvények tőzsdei bevezetését a Budapesti Értéktőzsdére (BÉT), a Szlovák Értéktőzsdére (BSSE), a Bolgár Értéktőzsdére (BSE), a horvát Zágrábi Értéktőzsdére (ZSE) illetve a román Bukaresti Értéktőzsdére (BVB), erre azonban kötelezettséget nem vállal. |
C.12. – C.22. | nem értelmezhető |
D. SZAKASZ – KOCKÁZATOK
D.1. | nem értelmezhető |
D.2. | Minden befektetőnek alaposan meg kell fontolnia az itt felsorolt valamennyi tájékoztatást/információt. A Kötvények megvásárlására vonatkozó döntés meghozatala során különös figyelmet kell fordítani az alább kiemelt kockázati szempontokra. Az alább felsorolt kockázati tényezők feltételesek, vagyis bekövetkezésük lehetséges, de nem biztos. A Kibocsátó nincsen abban a helyzetben, hogy a tényezők bekövetkeztének valószínűségéről állást foglaljon. A Kibocsátó gazdálkodásának környezetével kapcsolatos kockázatok A banki, illetve pénzügyi szolgáltatások jelentősen befolyásoltak a különböző gazdasági környezet tényezőinek alakulásától. A gazdasági környezet kedvezőtlen változásai negatívan érinthetik az OTP Csoport gazdálkodását, szélsőséges esetben veszélyeztethetik a kötvények kamatainak, illetve törlesztéseinek fizetését. Ilyen típusú kockázati tényező lehetnek: Magyarországgal kapcsolatos politikai és gazdasági kockázatok, a gazdaság konjunktúrahelyzetéből eredő kockázatok, szabályozási környezet megváltozásából eredő kockázatok, versenyhelyzet a bankszektorban, a forint árfolyamával kapcsolatos kockázatok, az euró bevezetése. Az OTP Csoport működéséhez kapcsolódó kockázatok (Kibocsátói kockázat) Az OTP Csoport működéséhez kapcsolódó kockázatok befolyásolhatják a Bank jövőbeni kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó fizetőképességét, mely a Kötvénytulajdonos számára Kibocsátói kockázatként jelenik meg. A Bank működése során a következő fő kockázatokkal szembesül: hitel-, kamat-, likviditási-, devizaárfolyam kitettségi- és működési kockázat, peres eljárások kockázata, folyamatban lévő adó-, vám-, jövedéki és egyéb pénzügyi vizsgálatok, általános csoportszerkezet kockázatai, az OTP Csoport működése engedélyektől függ. A Kibocsátó működéséhez szükséges engedélyek visszavonásában rejlő kockázatok A Kibocsátó működéséhez szükséges engedélyeket az ezek vonatkozásában illetékes Felügyelet visszavonhatja a vonatkozó jogszabály által meghatározott esetekben, például ha a Kibocsátó törvény által tiltott tevékenységet folytat vagy már nem felel meg a prudens működésre vonatkozó jogszabályi feltételeknek. A működéshez szükséges engedélyek bármely okból történő visszavonása lényeges hátrányos hatással lehet a Kibocsátó üzletmenetére, működési eredményeire vagy pénzügyi helyzetére, mivel ezen engedélyek hiányában nem jogosult folytatni az engedélyköteles tevékenységeit. Folyamatban lévő adó-, vám-, jövedéki és egyéb pénzügyi vizsgálatokból eredő kockázatok Az OTP Bank – valamint az OTP Bank által képviselt áfa-csoport – tevékenysége a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatósága hatáskörébe tartozik. Az adóhatóság az általa meghatározott ellenőrzés vizsgálati programja alapján végez ellenőrzéseket az OTP Bank, valamint az OTP Bank által képviselt áfa-csoport tevékenységét illetően. Perek és hatósági eljárásokból eredő kockázatok A Kibocsátó, valamint az OTP Csoport tagok számos olyan jogi eljárással kapcsolatos kockázatnak vannak kitéve, amely már folyamatban lévő vagy a jövőben esetlegesen felmerülő perekből és hatósági eljárásokból származhat. Bár a Kibocsátó, valamint az OTP Csoport jelenleg nem számít arra, hogy bármely olyan peres vagy hatósági eljárás, amelyben félként szerepel, lényeges hátrányos hatással lesz pénzügyi helyzetére és működési eredményeire, a Kibocsátó nem tudja garantálni, hogy bármely ilyen, illetve a jövőben megindításra kerülő per vagy hatósági eljárás végleges kimenetele nem lesz ilyen hatással a működési eredményeire vagy a pénzügyi helyzetére. Általános jogi kockázatok Az OTP Csoport jogi és hatósági kockázatnak is ki van téve a jogszabályalkotás alábbi szintjein: európai uniós jogszabályok és előírások hatással vannak az OTP Csoport üzletágaira, az uniós jogszabályok és politikák nemzeti jogba történő implementálása, és megvalósítása a nemzeti jogalkotásban, mely felett az egyes tagállamok jelentős mértékű autonómiát tartanak meg; illetve a nemzeti és helyi jogszabályalkotás és szabályozás. Azok a jogszabályok, illetve jogszabályváltozások, melyek hatással vannak az OTP Csoportra, azon belül a Kibocsátóra pl. az alábbiak: uniós szintű és nemzeti bankjogi, társasági jogi, kötelmi jogi, tulajdonjogi, |
csődjogi, értékpapírjogi, adózási, munkajogi és munkavédelmi, versenyjogi jogszabályalkotások, szektor- specifikus pénzügyi feltételek, vagy környezeti, egészségügyi és biztonságtechnikai előírások az OTP Csoport létesítményeire, amik befektetési kötelezettségekkel, magasabb működési költségekkel járhatnak. Általános csoportszerkezetből eredő kockázatok A Kibocsátó számos működési tevékenységét leányvállalatain keresztül folytatja. A Kibocsátó és a leányvállalatok közötti, csoporton belüli hitelezést szerződések rendezik. Amennyiben egy hitelezett leányvállalat megszünteti az üzleti tevékenységét és utána nem képes teljesíteni kötelezettségeit az OTP Csoporton belüli hitel visszafizetése tekintetében, annak lényeges hátrányos hatása lehet az OTP Csoport pénzügyi helyzetére. Idegen források / saját tőke arány A Kötvényprogram együttes keretösszege és a Kibocsátó legutolsó, közgyűlés által elfogadott auditált IFRS konszolidált beszámolójában szereplő mérlegfőösszeg saját tőkén felüli összege együttesen meghaladja a Kibocsátó konszolidált saját tőkéjének összegét (jelen arányszám mértéke: 7,10). | |
D.3. | A kötvények, mint értékpapírok, a tőke és pénzpiacok változásaiból eredően illetve a tőkepiaci eszköz jellegükből adódóan is hordoznak olyan kockázatokat, amelyek függetlenek akár a Kibocsátó gazdálkodási környezetének kockázataitól, akár a Kibocsátó gazdálkodásának kockázataitól. Ilyen kockázatok lehetnek: piaci kockázatok a kötvények árfolyamával, illetve kamatfizetéseivel kapcsolatosan, devizaárfolyam kockázat, az aukciós eljárás kockázata, jegyzési eljárás kockázata, likviditási kockázat, továbbá annak kockázata, hogy az MNB a szanálási eljárás során gyakorolhatja a Kötvényekre vonatkozóan a hitelezői feltőkésítésre vonatkozó jogosultságát, amelyekkel kapcsolatban a Kibocsátó felhívja a Befektetők figyelmét, hogy a magyarországi vállalati- illetve banki kötvények másodpiacára – különösen a tőzsdén kívüli piacra – a likviditás hiánya jellemző, ezért az állampapírokhoz viszonyítva jóval magasabb a banki kötvények likviditási kockázata. Ez azt jelenti, hogy a Kötvénytulajdonos a futamidő lejárta előtt esetleg csak jelentős árfolyam- illetve tőkeveszteséggel tudja eladni a Kötvényeket. |
D.4. – D.6. | nem értelmezhető |
E. SZAKASZ – AJÁNLATTÉTEL
E.1.- E.2a. | nem értelmezhető |
E.2b. | Az ajánlattétel okai és a bevétel felhasználása. A Kötvényprogram célja, hogy a Kibocsátó, valamint az OTP Csoport üzleti tevékenységének finanszírozásához időről időre kötvénykibocsátásokon keresztül biztosítson forrásokat. |
E.3. | Az ajánlattétel feltételeinek ismertetése. Az OTP Bank Nyrt. felhívja a Befektetők figyelmét, hogy az OTP Bank Nyrt. 2019/2020. évi Kötvényprogram Alaptájékoztatójának és a vonatkozó hirdetmény közzétételének időpontjában még érvényben van – egészen 2019. augusztus 16. napjáig – az OTP Bank Nyrt. 2018/2019. évi 200.000.000.000 forint keretösszegű Kötvényprogramja. Az OTP Bank Nyrt. a jelen Alaptájékoztató és a vonatkozó hirdetmény közzétételétől fogva csak és kizárólag a jelen Kötvényprogram keretében hoz nyilvánosan forgalomba kötvényeket, legfeljebb a Kötvényprogram engedélyezett keretösszegének erejéig. Az adott forgalomba hozatalok tekintetében a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza többek között az értékesítés módját és részletes feltételeit. A Tpt. 27.§ (6) bekezdése alapján a Kötvényprogram hatálya alá tartozó egyes forgalomba hozatalok esetében a Kibocsátó a forgalomba hozatal kezdőnapját megelőzően a forgalomba hozatal végleges feltételeiről (így különösen: a forgalomba hozatal össznévértéke, az értékpapír futamideje, lejárata, kamata vagy egyéb járulékai, a forgalomba hozatal módja és helye, továbbá az új Sorozat értékpapírkódja, stb.) a vonatkozó Végleges Feltételek benyújtásával a Magyar Nemzeti Bankot tájékoztatja és azt közzéteszi a Közzétételi Helyeken. Közzétételi Helynek minősülnek a következők: (i) a Kibocsátó honlapja (xxx.xxxxxxx.xx); (ii) a Budapesti Értéktőzsde honlapja (xxx.xxx.xx), (iii) az MNB által működtetett, hivatalos információtárolási rendszer honlapja (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx); (iv) a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal kapcsolatos |
tájékoztatási kötelezettség részletes szabályairól szóló 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet 4. §-ának rendelkezései szerinti, egy honlappal rendelkező média szerkesztőségének történő megküldés. Amennyiben az Alaptájékoztató alapján forgalomba hozott Kötvények a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezetésre kerülnek, úgy e szabályozott piac által előírt hely is Közzétételi Helynek minősül, ezen Kötvények vonatkozásában. | |
E.4. | A Kibocsátó igazgatási, irányító és felügyelő szerveiben tisztséget betöltő személyek által a Kibocsátó számára végzett feladatok, és e személyek magánérdekei vagy más feladatai között a Kibocsátó tudomása szerint nem áll fenn összeférhetetlenség. |
E.5. - E.6. | nem értelmezhető |
E.7. | Nincs a Kibocsátó által a kibocsátással kapcsolatban a befektetőre terhelt költség, de a befektetőknek számolniuk kell azzal, hogy a Kötvények, mint dematerializált értékpapírok értékpapírszámlán kerülnek nyilvántartásra, amely költséggel járhat a befektető részére. |
II. KOCKÁZATOK
1. A KIBOCSÁTÓVAL KAPCSOLATOS KOCKÁZATI TÉNYEZŐK
Minden befektetőnek alaposan meg kell fontolnia a jelen Alaptájékoztatóban található valamennyi tájékoztatást/információt. A Kötvények megvásárlására vonatkozó döntés meghozatala során különös figyelmet kell fordítani az alább kiemelt kockázati szempontokra. Az itt felsorolt kockázati tényezők feltételesek, vagyis bekövetkezésük lehetséges, de nem biztos. A Kibocsátó nincsen abban a helyzetben, hogy a tényezők bekövetkeztének valószínűségéről állást foglaljon.
1.1. A Kibocsátó gazdálkodásának környezetével kapcsolatos kockázatok
A gazdaság különböző tényezőinek alakulása jelentősen befolyásolja a banki, illetve pénzügyi szolgáltatásokat. A gazdasági környezet kedvezőtlen változásai negatívan érinthetik az OTP Csoport gazdálkodását, szélsőséges esetben veszélyeztethetik a Kötvények kamatainak, illetve törlesztő részleteinek megfizetését.
1.1.1 Magyarországgal kapcsolatos politikai és gazdasági kockázatok
A gazdaság különböző szegmenseiben bekövetkezhetnek olyan változások, amelyek egyszeri, nagy horderejű kormányzati intézkedések meghozatalát teszik szükségessé. Az intézkedések közvetlenül vonatkozhatnak a bankrendszer szabályozására, de befolyásolhatják a gazdaság egyéb szereplőinek helyzetét is. Mindkét típusú állami beavatkozás jelentős hatással lehet a Kibocsátó működésére, jövedelmezőségére.
1.1.2 A világgazdasági fluktuációkból adódó kockázatok
Mérete és nyitottsága következtében a közép-kelet-európai gazdaságokra jelentős hatást gyakorolnak a nemzetközi, elsősorban az európai konjunkturális folyamatok. A külföldi kereslet mérséklődése mind a növekedés, mind a külkereskedelmi egyensúly tekintetében ronthatja a régiós gazdaságok pozícióit. A gazdaság növekedésének lassulása, stagnálása a bankszektor és ezen belül a Kibocsátó jövedelmezőségét is negatívan érintheti. A nemzetközi trendek hatása a kamatlábra, valamint a tőkepiaci és részvényárfolyamok alakulására jelentős hatással vannak a Kibocsátó, illetve az OTP Csoport részéről igénybe vehető forrásoldali finanszírozás elérhetőségére, ennek feltételeire.
A közép-kelet-európai gazdaságok a fentiekkel összhangban rendkívül érzékenyek továbbá a nemzetközi hitelpiac és makroökonómiai környezet változásaira. A Kibocsátó működésének feltételeit éppen ezért jelentősen befolyásolja a magyar és közép-kelet-európai gazdasági helyzet alakulása, illetve külföldi megítélésének változása. Ezen túlmenően az elmúlt időszakban megnövekedett geopolitikai feszültségek is érdemi kockázatként értékelhetőek, különös tekintettel az orosz-ukrán konfliktusra, a protekcionista gazdasági intézkedésekre vagy az olajár alakulására. A Brexit illetve az ehhez kapcsolódó bizonytalanság Európai Unióra gyakorolt hatása érintheti a Kibocsátó működését.
Az OTP Bank Nyrt. és az OTP Csoport tagjai változatos működési környezetben folytatják tevékenységüket. Az OTP Bank Nyrt. mint Kibocsátó eredményességét nagyban befolyásolhatja más csoporttagok eredményessége.
1.1.3 Szabályozási környezet megváltozásából eredő kockázatok
Mint hatósági engedéllyel rendelkező Magyarországon működő bank, a Kibocsátóra is vonatkoznak olyan állami szabályozások, melyek magukba foglalják a bankok által adható kölcsönök nagyságának limitálását, az általuk folytatott befektetési tevékenység korlátozását, illetve a bankok számára előírt pénzügyi mutatók fenntartásának követelményét. A bankjogi, társasági jogi, kötelmi jogi, tulajdonjogi, csődjogi, versenyjogi, értékpapírjogi, adózási és egyéb szabályozások jelentős változáson mentek keresztül az Európai Unió előírásaival való harmonizáció során, és még további változások várhatók.
Az ilyen típusú kockázatok közé sorolható a bankadó hazai bevezetése (2010. évi XC. törvény egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról), ugyanakkor mértékének fokozatos csökkentése kedvező fejleménynek tekinthető a bankszektor szereplői számára.
A szabályozási környezet változásai a Kötvénytulajdonost közvetlenül is érinthetik, különösképpen a tőke- és kamatjövedelmeket érintő adójogszabályok módosulásain keresztül. Nincs biztosíték arra, hogy a meglévő szabályok módosítása vagy új szabályok előírása nem fogja kedvezőtlenül érinteni a Kibocsátót, vagy a Kötvénytulajdonost.
1.1.4 Versenyhelyzet a bankszektorban
A magyar bankszektor működési környezete és kilátásai jelentősen javultak az elmúlt évek során. Egyrészt dinamikusan mérséklődik a korábban magas szintre emelkedő nem teljesítő hitelek aránya, másrészt csökkent a szektort terhelő különadók mértéke. A hitelállomány érezhető növekedésnek indult, a bankok jövedelmezősége kedvező szintekre emelkedett. A bankrendszer tőkehelyzete továbbra is erősnek tekinthető, illetve a likviditási bőség megfelelő alapot nyújt a hitelezési tevékenység növeléséhez. Az állami ösztönző programok eredményeképpen nőtt a magyar bankrendszer állammal szembeni követeléseinek aránya. A külföldi tulajdonban lévő bankok jövőbeni üzletpolitikáját egyrészt a javuló hazai makrogazdasági feltételek, illetve az anyabankok regionális stratégiája alakítja majd. .
1.1.5 Az euró bevezetése
Abban az esetben, ha a Kötvényprogram keretében kibocsátott, forintban denominált Kötvények futamideje alatt bevezetésre kerül Magyarországon az euró, az eredetileg forintban denominált Kötvények egyes kifizetéseire már egy, a jövőben meghatározásra kerülő forint/euró árfolyamon számított értékű euróban kerül sor.
Amennyiben az USA dollárban denominált Kötvény futamideje alatt bevezetésre kerül Magyarországon az euró, akkor a Kötvénytulajdonosok forint/USA dollár árfolyamkockázata euró/USA dollár árfolyamkockázattá alakul.
Amennyiben a CHF/BGN/HRK/RSD/UAH/RUB/RON devizákban denominált Kötvény futamideje alatt bevezetésre kerül Magyarországon az euró, akkor a Kötvénytulajdonosok forint és a fenti devizák között fennálló árfolyamkockázata euró és fenti devizák közötti árfolyamkockázattá alakul.
1.2. Az OTP Csoport működéséhez kapcsolódó kockázatok (Kibocsátói kockázat)
Az OTP Csoport működéséhez kapcsolódó kockázatok befolyásolhatják a Bank jövőbeni kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó fizetőképességét, mely a Kötvénytulajdonos számára Kibocsátói kockázatként jelenik meg.
1.2.1 Hitelkockázat
A hitelkockázat az üzletfelek Bankcsoporttal szemben fennálló szerződéses kötelezettségeinek nem teljesítése miatt felmerülő pénzügyi veszteség kockázata. A Bankcsoport vizsgálja a hitelért folyamodó ügyfelek hitelképességét és a kockázatértékelés alapján dönt a hitel odaítéléséről, illetve hitellimitek felállításáról. A hitelfelvevők minősítését rendszeresen felülvizsgálja, és szükség esetén módosítja a kockázati limiteket (ügyféllimiteket). A kockázati limitek megállapításakor a különböző biztosítéktípusok is figyelembe vételre kerülnek. Az esetlegesen problémássá váló hitelekből származó veszteségekre a Bank céltartalékot képez.
1.2.2 Kamatkockázat
A Bankcsoport a piaci kamatlábak kedvezőtlen irányú elmozdulásából származó, a nettó kamatbevétel, illetve a portfolió piaci értékének csökkenésében jelentkező potenciális veszteséget adott keretek között kívánja tartani. Ennek érdekében a Bankcsoport folyamatosan méri a kamatkockázati kitettségét. Ugyanakkor semmilyen biztosíték nem adható arra, hogy a kamatkockázat egyáltalán nem fogja hátrányosan befolyásolni az OTP Csoport gazdálkodását.
1.2.3 Likviditás és piaci kockázatok
Az OTP Csoport folyamatosan építi ki a nemzetközileg is általánosan alkalmazott centralizált piaci kockázatkezelési rendszerét (humánerőforrás, hardver, szoftver kiépítése). Az OTP Bank Igazgatósága által elfogadott csoportszintű piaci kockázatkezelési szabályzat valamint a likviditás kockázat kezelési szabályzat megfogalmazza egyrészt azokat a minimális módszertani, limit-megállapítási és jelentési követelményeket, amelyeket minden csoporttagnak alkalmazni kell, másrészt az OTP Csoport egészére vonatkozóan meghatározza a maximálisan elfogadható piaci kockázati kitettséget. Az OTP Bank a piaci kockázatoknak leginkább kitett külföldi és belföldi csoporttagok pozícióját számítógépes rendszer segítségével valós időben nyomon követi, így a „dealing-room” piaci pozícióira vonatkozó limitek kihasználtsága a nap folyamán bármikor lekérdezhető, és az esetleges limittúllépésről a megfelelő vezetők jelentést kapnak. A likviditás menedzsment egységes keretek között működik, csoportszintű ALM stratégia mentén.
1.2.4 Az OTP Csoport devizaárfolyam kockázati kitettsége
Az OTP Bank Eszköz-Forrás Bizottsága („Eszköz-Forrás Bizottság”) egyedi és globális nettó nyitott pozíciós (napvégi /overnight/ és napközbeni /intraday/), valamint veszteség limitekkel határolja be a kitettséget. A limitek az üzletpolitikai és piaci viszonyok alapján kerülnek meghatározásra, kihasználtságuk nyomon követése folyamatos. Alapelvként a passzív Treasury-vel rendelkező bankok pozíciós limitei lehetővé teszik a banki pozíciók hatékony kezelését, de a kitettség zárására ösztönöznek. Az aktív Treasury-vel rendelkező bankok esetében a pozíciós limitek célja, hogy normál piaci körülmények között behatárolják a potenciális veszteség maximális értékét. A devizanemenkénti pozíciós limiteknek és a teljes nettó nyitott pozícióra vonatkozó overnight limiteknek köszönhetően normál piaci körülmények között, adott időtávon realizálható veszteség nagy valószínűséggel nem haladja meg az Eszköz-Forrás Bizottság által elfogadott tolerálható veszteség szintjét. Annak érdekében, hogy az OTP Bank veszteségei turbulens piaci körülmények között is behatároltak maradjanak, az OTP Bank kockáztatott érték alapú mutatókat és napi veszteség limitet alkalmaz. A limitek célja, hogy a megnövekedett piaci bizonytalanság közepette a pozíciók zárására ösztönözzenek. Az OTP Bank mind a belföldi, mind a külföldi deviza spot és derivatív piacon részt vesz.
1.2.5 Működési kockázat
Működési kockázat alatt a nem megfelelően kialakított vagy hibásan végbemenő üzleti folyamatokból, ember által okozott hibákból, rendszerek nem megfelelő működéséből, illetve a külső környezetből eredő veszteségek bekövetkezésének valószínűségét értjük, amit a Bankcsoport megfelelő kontrollkörnyezet kialakításával és kockázati tudatossággal igyekszik a minimumra szorítani. Működési kockázatok, sajátosságukból adódóan minden banki folyamatban jelentkezhetnek, így a kezelésükkel kapcsolatos feladatok az OTP Csoport egészét érintik. Az OTP Bank csoportszinten egységes módszertan alapján, a következő eszközökkel igyekszik a működési kockázatokat kezelni:
(a) Csoportszintű Működési Kockázatkezelési Bizottság felállítása
(b) Tőkekövetelmény számítása a fejlett (AMA) módszertan szerint
(c) Működési veszteségadatok egységes gyűjtése és értékelése
(d) Számszerűsített kockázati étvágy célszámok meghatározása és a működési veszteségek ezekkel való folyamatos összevetése
(e) Folyamatalapú önértékelés elvégzése évente, amelynek során az egyes banki területeken átívelő folyamatok gazdáinak, a Kockázatkezelés által kiadott módszertan alapján, értékelniük kell saját működési kockázati profiljukat, és annak változásait, a kontrollkörnyezetük megfelelőségét. Az azonosított problémák kezelésére akciótervet kell megfogalmazniuk.
(f) Esettanulmányok készítése a jelentős működési kockázati eseményekről.
(g) Kulcs kockázati mutatók segítségével a kockázati trendek figyelemmel kísérése, a mutatók negatív jelzése esetén intézkedések meghozatala
(h) Forgatókönyv-elemzések készítése a ritkán bekövetkező, de jelentős veszteséghatású események értékelésére
(i) Kockázattudatosság és a kockázatok átláthatóságának fejlesztése
1.2.6 Pexxx xx hatósági eljárásokból eredő kockázatok
A Kibocsátó, valamint az OTP Csoport tagok számos olyan jogi eljárással kapcsolatos kockázatnak vannak kitéve, amelyek már folyamatban lévő vagy a jövőben esetlegesen felmerülő perekből és hatósági eljárásokból származhatnak. Bár a Kibocsátó, valamint az OTP Csoport jelenleg nem számít arra, hogy bármely olyan peres vagy hatósági eljárás, amelyben félként szerepel, lényeges hátrányos hatással lesz pénzügyi helyzetére és működési eredményeire, a Kibocsátó nem tudja garantálni, hogy bármely ilyen, illetve a jövőben megindításra kerülő per vagy hatósági eljárás végleges kimenetele nem lesz ilyen hatással működési eredményeire vagy pénzügyi helyzetére. A legfontosabb peres eljárásokról szóló további tájékoztatás megtalálható a Regisztrációs Okmány 13.5 „Bírósági, választottbírósági és hatósági eljárások” pontja alatt.
1.2.7 Folyamatban lévő adó-, vám-, jövedéki és egyéb pénzügyi vizsgálatokból eredő kockázatok
A Kibocsátó – valamint a Kibocsátó által képviselt áfa-csoport – tevékenysége a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatóság hatáskörébe tartozik. Az adóhatóság az általa meghatározott ellenőrzés vizsgálati programja alapján végez ellenőrzéseket a Kibocsátó, valamint a Kibocsátó által képviselt áfa-csoport tevékenységét illetően.
1.2.8 Általános csoportszerkezetből eredő kockázatok
A Kibocsátó számos működési tevékenységét leányvállalatain keresztül folytatja. A Kibocsátó és a leányvállalatok közötti, csoporton belüli hitelezést szerződések rendezik. Amennyiben egy hitelezett leányvállalat megszünteti üzleti tevékenységét és utána nem képes teljesíteni kötelezettségeit az OTP Csoporton belüli hitel visszafizetése tekintetében, annak lényeges hátrányos hatása lehet az OTP Csoport pénzügyi helyzetére.
1.2.9 A Kibocsátó működéséhez szükséges engedélyek visszavonásában rejlő kockázatok
A Kibocsátó működéséhez szükséges engedélyeket az ezek vonatkozásában illetékes Felügyelet visszavonhatja a vonatkozó jogszabály által meghatározott esetekben, például ha a Kibocsátó törvény által tiltott tevékenységet folytat vagy már nem felel meg a prudens működésre vonatkozó jogszabályi feltételeknek. A működéshez szükséges engedélyek bármely okból történő visszavonása lényeges hátrányos hatással lehet a Kibocsátó üzletmenetére, működési eredményeire vagy pénzügyi helyzetére, mivel ezen engedélyek hiányában nem jogosult folytatni az engedélyköteles tevékenységeit.
1.2.10 Általános jogi kockázatok
Az OTP Csoport jogi és hatósági kockázatnak is ki van téve a jogszabályalkotás alábbi szintjein: európai uniós jogszabályok és előírások hatással vannak az OTP Csoport üzletágaira, az uniós jogszabályok és politikák nemzeti jogba történő implementálása, és megvalósítása a nemzeti jogalkotásban, mely felett az egyes tagállamok jelentős mértékű autonómiát tartanak meg; illetve a nemzeti és helyi jogszabályalkotás és szabályozás.
Azok a jogszabályok, illetve jogszabályváltozások, melyek hatással vannak az OTP Csoportra, azon belül a Kibocsátóra pl. az alábbiak: uniós szintű és nemzeti bankjogi, társasági jogi, kötelmi jogi, tulajdonjogi, csődjogi, értékpapírjogi, adózási, munkajogi és munkavédelmi, versenyjogi jogszabályalkotások, szektor-specifikus pénzügyi feltételek, vagy környezeti, egészségügyi és biztonságtechnikai előírások az OTP Csoport létesítményeire, amik befektetési kötelezettségekkel, magasabb működési költségekkel járhatnak.
1.2.11 Idegen források / saját tőke arány
A Kötvényprogram együttes keretösszege és a Kibocsátó legutolsó, közgyűlés által elfogadott auditált IFRS konszolidált beszámolójában szereplő mérlegfőösszeg saját tőkén felüli összege együttesen meghaladja a Kibocsátó konszolidált saját tőkéjének összegét (jelen arányszám mértéke: 7,10).
2. A KÖTVÉNYEKKEL KAPCSOLATOS KOCKÁZATI TÉNYEZŐK
A Kötvények, mint értékpapírok, a tőke és pénzpiacok változásaiból eredően illetve a tőkepiaci eszköz jellegükből adódóan is hordoznak olyan kockázatokat, amelyek függetlenek akár a Kibocsátó gazdálkodási környezetének kockázataitól, akár a Kibocsátó gazdálkodásának kockázataitól.
A pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló 2014. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Szanálási törvény) – mely 2014. július 21-én lépett hatályba és mely a Kibocsátóra is kiterjedő hatállyal bír – kötelezően előírja a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU irányelvnek történő megfelelést. Ennek értelmében a Szanálási törvény hatálybalépését követően kibocsátott vagy keletkeztetett értékpapírra és kötelezettségekre – így a Kötvényekre – is alkalmazni kell a Szanálási törvény 57. § (1) bekezdésében foglalt, a hitelezői feltőkésítésre vonatkozó rendelkezéseit, melynek értelmében az MNB a szanálási feltételek fennállásakor elhatározhatja az érintett intézmény feltőkésítését, vagy határozhat azon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vagy egyéb kötelezettségek értékének csökkentéséről vagy szavatoló tőkévé alakításáról, amelyek átruházásra kerültek (akár egy áthidaló intézményre az adott áthidaló intézmény részére történő tőkejuttatás céljával, akár vagyonértékesítés vagy eszköz- elkülönítés szanálási eszköz alkalmazása keretében) és amelyek nem esnek a törvény által meghatározott kivételek közé. A hitelezői feltőkésítés intézménye a szanálási feltételek fennállásakor a Kibocsátóra is alkalmazható, továbbá a Kötvények tekintetében is gyakorolható, mert a Kötvények nem esnek a Szanálási törvény 58. § (1) bekezdésében meghatározott kivételi körbe (pl.: biztosított betétek, biztosítékkal fedezett kötelezettségek). A fentieknek megfelelően előfordulhat, hogy a szanálási feladatkörében eljáró MNB hitelezői feltőkésítés során csökkenti a kötvények névértékét, illetve átalakítja a Kötvényeket a Kibocsátó által kibocsátott részvényekké vagy más tulajdonjogot megtestesítő értékpapírrá.
A Szanálási törvény 84. § (1) bekezdése értelmében továbbá a szanálási feladatkörében eljáró MNB számos szanálási jogosultságát gyakorolhatja a szanálás alatt álló intézmény kötelezettségeivel, így akár a Kötvényekkel kapcsolatban is. Ennek következtében előfordulhat, hogy a szanálási feladatkörében eljáró MNB jogosult:
1. csökkenteni a Kötvények névértékét vagy bevonja, illetve leírja a Kötvényeket (az említett bekezdés d) pontja szerint ugyanis a szanálási feladatkörében eljáró MNB jogosult a szanálás alatt álló intézmény leírható, illetve átalakítható kötelezettségei tekintetében a tőkeösszegnek vagy az esedékes összegnek a csökkentésére, ideértve a nullára csökkentést is, továbbá ugyanezen bekezdés f) pontja szerint a szanálási feladatkörében eljáró MNB jogosult a szanálás alatt álló intézmény által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír névértékének - akár nullára - csökkentésére, valamint e hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok bevonására, leírására);
2. átalakítani a Kötvények által megtestesített kötelezettségeket más intézménynek a tagsági részesedéseire (az említett bekezdés e) pontja szerint a szanálási feladatkörében eljáró MNB jogosult a szanálás alatt álló intézmény leírható, illetve átalakítható kötelezettségei átalakítására annak az intézménynek, pénzügyi vállalkozásnak, szanálásban érintett anyaintézménynek vagy áthidaló intézménynek a tagsági részesedéseire, amelyhez az intézmény eszközeit, jogait és kötelezettségeit esetlegesen átruházta);
3. módosítani a Kötvények lejáratát, fizetendő kamatösszegét, illetve kamatfizetési időpontjait (az említett bekezdés h) pontja szerint a szanálási feladatkörében eljáró MNB jogosult a szanálás alatt álló intézmény leírható, illetve átalakítható kötelezettségei lejáratának, a fizetendő kamatösszegnek, vagy annak az időpontnak a módosítására, amelyen a kamatfizetés esedékessé válik, többek között a fizetés átmeneti felfüggesztésével is).
A szanálási feladatkörében eljáró MNB a Szanálási törvény 84. § (2) és (2a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az említett szanálási jogosultságait külön-külön vagy együttesen is alkalmazhatja, továbbá döntéséhez nem szükséges más személy jóváhagyása vagy hozzájárulása, illetve jogosultságát bármely személy előzetes tájékoztatására vonatkozó jogszabályi előírások figyelembe vétele nélkül gyakorolhatja.
2.1. Piaci kockázatok a Kötvények árfolyamával, illetve kamatfizetéseivel kapcsolatosan
Hozamemelkedés esetén, a Kötvényeken (hátralévő átlagos futamidejük függvényében) árfolyamveszteség keletkezik.
Diszkont Kötvények
A Diszkont Kötvények árfolyama az azonos futamidejű, Fix Kamatozású Kötvények árfolyamához képest érzékenyebben reagál a piaci hozamváltozásokra.
Változó Kamatozású Kötvények
Egyszerű – egy piaci referenciához képest fix felárat fizető – Változó Kamatozású Kötvény esetén a piaci kockázat kisebb, mint Fix Kamatozású, vagy Diszkont Kötvények esetén.
Indexált Kamatozású Kötvények
Külön felhívjuk a befektetők figyelmét, hogy az Indexált Kamatozású Kötvények olyan hitelpapírok, amelyek kamata előre nem meghatározott, hanem valamely index és/vagy képlet, értékpapír, deviza, vagy szabványosított tőzsdei termék árfolyam- vagy hozamváltozása alapján kerül meghatározásra. Az ilyen index és/vagy képlet, értékpapír, deviza, vagy szabványosított tőzsdei termék önmagában is számottevő hitel, piaci vagy egyéb kockázatot testesíthet meg.
A befektetőknek figyelembe kell venniük, hogy az Indexált Kamatozású Kötvények piaci ára ingadozó lehet, valamint, hogy az adott feltételektől függően akár semmilyen kamatösszegre sem lesznek jogosultak.
A fenti tényezőket is figyelembe véve fontos kiemelni, hogy az egyes kötvények lejárat előtti értékesítése során a befektetők által realizálható hozam lényegesen is eltérhet a lejáratig történő tartással realizálható hozamtól, sőt az akár veszteséggel is járhat.
2.2. Likviditási kockázat
A magyarországi vállalati- illetve banki kötvények másodpiacára – különösen a tőzsdén kívüli piacra – a likviditás hiánya jellemző, ezért az állampapírokhoz viszonyítva jóval magasabb a banki kötvények likviditási kockázata. Ez azt jelenti, hogy a Kötvénytulajdonos a futamidő lejárta előtt esetleg csak jelentős árfolyamveszteséggel tudja eladni a Kötvényeket.
2.3. Devizaárfolyam-kockázat
A Kibocsátó a Kötvények kamatait illetve a tőketörlesztést a Végleges Feltételekben a Sorozat Meghatározott Pénznemeként meghatározott devizában (forintban, vagy euróban, vagy USA dollárban, CHF-ben, BGN-ben, HRK- ban, RSD-ben, UAH-ban, RUB-ben vagy RON-ban) fogja kifizetni. A forint/euró, a forint/USA dollár, illetve az euró/USA dollár, valamint a fentiekben felsorolt devizák és a forint keresztárfolyama a futamidő alatt változhat. Ez az árfolyamingadozás kockázatot jelenthet azon Kötvénytulajdonosok számára, akik a Végleges Feltételekben Meghatározott Pénznemtől eltérő pénznemben denominált eszközökbe fektetnek be, illetve tartják nyilván befektetéseiket („Befektető devizája”).
A Befektető devizájának felértékelődése a Kötvény devizájához képest csökkenti (1) a Kötvényeken a Befektető devizájában realizálható hozamot, (2) a Kötvények tőketartozásának a Befektető devizájában nyilvántartott értékét, (3) a Kötvényeknek a Befektető devizájában nyilvántartott piaci értékét.
2.4. Az aukciós eljárás kockázata
Az aukciós eljárás szabályaiból adódóan az aukción csak a Kibocsátó által – árfolyamelvárása alapján, a benyújtott ajánlatok ismeretében – elfogadhatóként meghatározott legalacsonyabb árfolyamon, illetve az ezen árfolyam felett benyújtott ajánlatok kerülhetnek elfogadásra, így nincs biztosíték arra, hogy az aukciós eljárásra benyújtott ajánlatok elfogadásra kerülnek.
2.5. Jegyzési eljárás, az OBA garancia hiánya
A jegyzési eljárás szabályaiból adódóan aluljegyzés esetén meghiúsulhat a kibocsátás, túljegyzés esetén pedig nincs biztosíték arra, hogy a lejegyezni kívánt ajánlatok maradéktalanul elfogadásra kerülnek.
Túljegyzés esetén a Kibocsátó három nap elteltével dönthet a jegyzés lezárásáról. Ebben az esetben a meghirdetett jegyzési időszak későbbi időpontjában jegyezni szándékozó befektetőknek már nem lesz alkalma a jegyzés megtételére, illetve a jegyzés lezárásig pénzügyi teljesítést elmulasztó befektetők jegyzése érvénytelen lehet.
A hatályos Hpt. (2013. évi CCXXXVII. törvény) betétbiztosításra vonatkozó rendelkezései alapján a Kötvényekre már nem vonatkozik az OBA garancia.
III. REGISZTRÁCIÓS OKMÁNY
1. FELELŐS SZEMÉLYEK / FELELŐSSÉGVÁLLALÁSI NYILATKOZAT
Az Alaptájékoztatóban szereplő információkért a Kibocsátó, azaz az OTP Bank Nyrt. (székhelye: 1051 Xxxxxxxx, Xxxxx x. 16., cégjegyzékszáma: 01-10-041585) tartozik felelősséggel.
Az OTP Bank Nyrt. ezúton nyilatkozik arról, hogy az elvárható gondosság mellett, lehető legjobb tudása szerint készített jelen Alaptájékoztatóban szereplő információk megfelelnek a tényeknek, az Alaptájékoztató a valóságnak megfelelő adatokat és állításokat tartalmazza, illetve nem hallgat el olyan tényeket és információkat, amelyek a Kötvények, illetve a Kibocsátó megítélése szempontjából jelentőséggel bírnak, továbbá nem mellőzi azon körülmények bemutatását, amelyek befolyásolhatnák az információkból levonható fontos következtetéseket, nem tartalmaz félrevezető adatot, téves következtetés levonását elősegítő csoportosítást, elemzést, amely a befektetés megalapozott megítélését veszélyezteti.
Budapest, 2019. június 25.
OTP Bank Nyrt.
2. BEJEGYZETT KÖNYVVIZSGÁLÓK
A Kibocsátó könyvvizsgálójának neve és címe a korábbi pénzügyi információk által lefedett időszakban: Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft.
0000 Xxxxxxxx, Xxxxx Xx. xx. 00/x., xxxxxxxxxxxxxxx: 00-00-000000
A könyvvizsgálatért felelős személy:
xx. Xxxxx Xxxxxx (könyvvizsgálói igazolvány-száma: 007118).
A Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft. korlátozás nélküli véleménnyel látta el a Kibocsátó nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint (IFRS) készült konszolidált 2018. évre vonatkozó pénzügyi kimutatásait.
A Közgyűlés a Társaság 2019. évi, a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok szerint készített egyedi és konszolidált Éves beszámolójának könyvvizsgálatára könyvvizsgáló társaságként a Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft.-t (000083, 1068 Budapest, Xxxxx Xxxxxx út 84/c.) választja meg a 2019. május 1-jétől 2020. április 30- ig terjedő időtartamra. A Közgyűlés hozzájárul a könyvvizsgálatért felelős személyként xx. Xxxxx Xxxxxx, 007118 számon bejegyzett könyvvizsgáló kijelöléséhez, elháríthatatlan akadályoztatása esetén Xxxxxxx Xxxxx, 003449 számon bejegyzett könyvvizsgáló, mint a könyvvizsgálatért felelős személy kijelöléséhez.
A Könyvvizsgálónak semmilyen lényeges érdekeltsége nincsen a Kibocsátóban.
3. KIEMELT PÉNZÜGYI INFORMÁCIÓK
3.1. Az OTP Csoport 2017. és 2018. évi konszolidált eredménykimutatása és konszolidált pénzügyi helyzet kimutatása
A vonatkozó információ jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
3.2. Az OTP Csoport 2018. és 2019. első negyedévi nem auditált, konszolidált eredménykimutatása, főbb mérlegtételei és teljesítménymutatói korrigált eredmény alapján
A vonatkozó információ jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
4. KOCKÁZATI TÉNYEZŐK
Minden befektetőnek alaposan meg kell fontolnia a jelen Alaptájékoztatóban található valamennyi tájékoztatást/információt. A Kötvények megvásárlására vonatkozó döntés meghozatala során különös figyelmet kell fordítani a kiemelt kockázati szempontokra. A felsorolt kockázati tényezők feltételesek, vagyis bekövetkezésük lehetséges, de nem biztos. A Kibocsátó nincsen abban a helyzetben, hogy a tényezők bekövetkeztének valószínűségéről állást foglaljon.
A vonatkozó információk az Alaptájékoztató II. KOCKÁZATOK című fejezetében találhatóak.
5. A KIBOCSÁTÓ BEMUTATÁSA
5.1. A Kibocsátó története és fejlődése
5.1.1 A Kibocsátó jogi és kereskedelmi neve:
OTP Bank Nyrt.
5.1.2 A Kibocsátó cégbejegyzésének helye, időpontja és cégjegyzékszáma;
A Bankot a Fővárosi Bíróság, mint Cégbíróság (jelenleg a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága) 1991. november 28-án, 1990. december 31-re visszamenő hatállyal a 00-00-000000 számon jegyezte be a cégjegyzékbe.
5.1.3 A Kibocsátó székhelye, társasági formája, a működésére irányadó jog, a bejegyzés országa, létesítő okirat
szerinti székhelyének (vagy a gazdasági tevékenység székhelyének, ha az eltér a létesítő okirat szerinti székhelytől) címe és telefonszáma;
A Kibocsátó székhelye: 0000 Xxxxxxxx, Xxxxx x. 16. A Kibocsátó központi telefonszáma: x00-0-000-0000. A Kibocsátó társasági formája: nyilvánosan működő részvénytársaság. A Kibocsátó működésére irányadó jog: magyar jog. A Kibocsátó bejegyzésének országa: Magyarország. A Kibocsátó működési időtartama: A Kibocsátó határozatlan időre alakult. A Kibocsátó üzleti éve a naptári évvel megegyezik.
5.1.4 A Kibocsátót érintő közelmúltbeli események, amelyek jelentős mértékben befolyásolhatják a Kibocsátó fizetőképességének értékelését:
Az OTP Csoport magyarországi működését érintő közelmúltbeli jogszabályi változások és döntések:
1. Bankadó alakulása
2017-től a bankadó számítás alapja az adóévet kettővel megelőző év végi módosított mérlegfőösszeg (2018-ban a 2016. év végi korrigált mérlegfőösszeg), a bankadó felső kulcsa pedig 2017-től 0,21%-ra csökkent. A pénzügyi szervezetek különadója teljes 2018-as összegének elszámolására 2018 első negyedévében került sor. A bankadó kulcsa 2019-ben 1 bp-tal 0,20%-ra csökkent.
Az OTP Csoport külföldi leányvállalatait érintő közelmúltbeli változások:
1. Románia
2018. december végén a Kormány egy rendkívüli rendelettel bankadót vezetett be Romániában, majd 2019. március végén módosította a bankadóról szóló sürgősségi kormányrendeletet, melynek értelmében az 1% feletti piaci részesedésű bankok esetében a bankadó éves kulcsa 0,4%, az adó alapja a korrigált mérlegfőösszeg. Az így számított bankadó a 2019-es év vonatkozásában maximum közel 2 milliárd forint (adó után), ami akár nulla is lehet a rendeletben meghatározott elvek mentén (konkrétan: ha a bank éves hitelnövekedése meghaladja a 8%-ot és a nettó kamatmarzsa 8%-kal mérséklődik éves szinten, vagy a NIM nem haladja meg a 4%-os mértéket). Az első negyedéves folyamatok és a 2019-es üzleti terv alapján a Bank lát rá esélyt, hogy a kedvezményekkel lényegesen csökkenthető lesz a román bankadó. Az első negyedévben nem került sor román bankadó elszámolására. A későbbiekben a román bankadó konszolidált szinten, a korrekciós tételek között kerül majd bemutatásra.
2. Szerbia
2019. április 25-én a szerb parlament elfogadta a CHF devizahitelek euróra történő konverziójáról szóló törvényt. Ennek értelmében a konverziót követően a fennálló tőketartozás és normális kamatkötelezettség 38%-kal csökken, melyből 23% a bankokat terheli, a maradék 15%-ot pedig az Állam megtéríti a bankok felé. A konverzió nem kötelező, az ügyfél választásától függ. A konverziót követően az euróban denominált követelés kamata illetve kamatfelára maximálásra kerül: fix kamatperiódus esetén maximum évi 4%, változó kamatozás esetén pedig 3 havi Euribor +340 bp. A bankoknak 30 nappal a törvény hatályba lépését követően kell ajánlatot tenni az ügyfél felé, míg az ügyfélnek ugyancsak 30 napon belül válaszolnia és választania kell a felajánlott kondíciók közül. A törvény szektorszinten mintegy 540 millió eurónyi CHF jelzáloghitelt érint.
Az OTP Bank Nyrt. 2018. december 19-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport leánybankja, a Societe Generale Banka Srbija a.d. („SGS”) 100%-os részesedésének valamint leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SGS mérlegfőösszege alapján 8,4%-os piaci részesedésével Szerbia 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan 2019 első félévében kerülhet sor, a szükséges felügyeleti engedélyek – többek között a Szerb Nemzeti Bank és a versenyhatósági engedélyek – megszerzésének függvényében.
3. Albánia
2019. március 29-én megtörtént az albán tranzakció pénzügyi zárása, melynek eredményeként a Societe Generale Csoport albán leánybankja, a Banka Societe Generale Albania SH.A. („SGAL”) az OTP Bank 100%-os tulajdonába került. Az SGAL közel 6%-os piaci részesedésével Albánia 5. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. Az albán bank megvásárlásával az OTP Csoport már a közép-kelet-európai régió 10 országában van jelen.
4. Bulgária
Az OTP Bank bulgáriai leánybankja, a DSK Bank EAD és a Societe Generale Csoport között 2018. augusztus 1-jén megkötött adásvételi szerződés alapján 2019. január 15-én megtörtént a tranzakció pénzügyi zárása, melynek eredményeként a Societe Generale bolgár leánybankja, a Societe Generale Expressbank („SGEB”) 99,74%-os részesedése, valamint az SGEB egyéb bolgár leányvállalatai a DSK Bank EAD tulajdonába került.
Az SGEB 6,4%-os piaci részesedésével a bolgár bankszektor 7. legnagyobb szereplője, univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. Az akvizíció eredményeként az OTP Csoport még meghatározóbb piaci szereplővé válik az országban. Az OTP Bank 2003 óta van jelen Bulgáriában és folyamatosan nyereségesen működött. Az integráció lezárása várhatóan 2020-ban fog megtörténni.
5. Moldova
A Bank 2019. február 5-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport moldáv leánybankja, a Mobiasbanca
– Groupe Societe Generale S.A. („SGMB”) 87,85%-os részesedésének megvásárlásáról. Az SGMB 13,3%-os piaci részesedésével Moldova 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerül sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében.
6. Montenegró
Az OTP Bank montenegrói leánybankja, a Crnogorska komercijalna banka a.d. 2019. február 27-én adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport montenegrói leánybankja, a Societe Generale banka Montenegro a.d. („SGM”) 90,56%-os részesedésének megvásárlásáról. Az SGM 11,5%-os piaci részesedésével Montenegró 4. legnagyobb bankja, univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében.
7. Szlovénia
Az OTP Bank Nyrt. 2019. május 2-án adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport szlovén leánybankja, az SKB Banka 99,73%-os részesedésének, valamint egyéb leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SKB Banka mérlegfőösszege alapján közel 9%-os piaci részesedésével Szlovénia 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a
lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében.
5.1.5 A Kibocsátó történetének és fejlődésének rövid összefoglalása
Az OTP Bank Nyrt. elődjét Országos Takarékpénztár néven 1949-ben alapították országos állami pénzintézetként, amely lakossági betétgyűjtéssel és hitelek kezelésével foglalkozott. A rákövetkező években hatásköre és tevékenységi köre fokozatosan szélesedett: először ingatlanügyekre kapott engedélyt, később tevékenysége kiterjedt a belföldi devizaszámla-vezetésre, valutaváltásra, majd az önkormányzatok számára is végzett banki tevékenységre. Eredeti funkciói mellett, 1989-től jogosult vállalati hitel- és betétszámlák kezelésére, valamint levelező banki tranzakciókkal és export-import ügyletekkel kapcsolatos banki szolgáltatások és kereskedelmi hitelek nyújtására.
1990 végén a Takarékpénztár 23 milliárd forintos alaptőkével részvénytársasággá alakult, és elnevezése Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. lett (OTP Bank Rt.). A Bank által végzett egyes nem banki tevékenységeket leválasztották, az azokat végző szervezeti egységekkel együtt. Így jött létre a tisztán állami tulajdonú Szerencsejáték Rt., valamint megalakult a Bank 100 százalékos tulajdonában lévő OTP Ingatlan Rt.
1995-ben megkezdődött a Bank privatizációja, amelynek során a tőzsdei bevezetést és három nyilvános kibocsátást követően a Magyar Állam tulajdona egy darab szavazatelsőbbségi, úgynevezett aranyrészvényre csökkent. 2007. április 21-én a szavazatelsőbbségi részvény megszüntetéséről szóló törvény (2007. évi XXVI. tv) hatályba lépett. Ennek alapján az OTP Bank Nyrt. Alapszabályában az állami szavazatelsőbbségi részvényre vonatkozó rendelkezések megszűntek, az egy darab 1.000 Ft névértékű szavazatelsőbbségi részvény átalakult 10 darab 100 Ft névértékű törzsrészvénnyé. Ezáltal a Bank jegyzett tőkéje 280.000.010 darab, egyenként 100 forint névértékű törzsrészvényből áll. A Bank jelenleg igen széles tulajdonosi körrel rendelkezik és részvényei döntő többségben intézményi portfolió- befektetők és magánbefektetők kezében vannak.
Az OTP Bank saját bankprivatizációja lezárását követően nemzetközi terjeszkedésbe kezdett, elsősorban olyan közép- és kelet-európai országokat megcélozva, melyek – magyarországihoz hasonló – gazdasági fejlődési potenciállal rendelkeznek.
Az OTP Bank Nyrt. több sikeres akvizíciót hajtott végre az elmúlt években, melyek eredményeképp – a közép-kelet európai (CEE) régió meghatározó bankcsoportjává fejlődött. Jelenleg Magyarország mellett leánybankjai a régió további 9 országában tevékenykednek: Bulgáriában (DSK Bank EAD), Horvátországban (OTP banka Hrvatska d.d.), Romániában (OTP Bank Romania S.A.), Szerbiában (OTP banka Srbija a.d.), Szlovákiában (OTP Banka Slovensko a.s.), Ukrajnában (JSC OTP Bank), Montenegróban (Crnogorska Komercijalna banka a.d.), Oroszországban (JSC OTP Bank) és Albániában (OTP Bank Albania).
5.2. Befektetések
5.2.1 A legutóbb közzétett pénzügyi beszámolók óta végrehajtott főbb befektetések bemutatása.
Az OTP Bank Nyrt. 2019. május 2-án adásvételi szerződést írt alá a Societe Generale Csoport szlovén leánybankja, az SKB Banka 99,73%-os részesedésének, valamint egyéb leányvállalatainak megvásárlásáról. Az SKB Banka mérlegfőösszege alapján közel 9%-os piaci részesedésével Szlovénia 4. legnagyobb bankja. Univerzális bankként a lakossági és vállalati szegmensben egyaránt aktív. A tranzakció pénzügyi zárására várhatóan a következő hónapokban kerülhet sor a szükséges felügyeleti engedélyek megszerzésének függvényében.
5.2.2 A Kibocsátó olyan főbb jövőbeli befektetéseire vonatkozó információ, amelyekre az igazgatóság már kötelezettséget vállalt.
A Kibocsátónak nincsenek olyan jövőbeli befektetései, amelyekre az Igazgatóság kötelezettséget vállalt és amelyek lényegesek ahhoz, hogy a befektető megalapozottan megítélhesse a Kibocsátó piaci, gazdasági, pénzügyi és jogi helyzetét, valamint annak várható alakulását.
5.2.3 Az 5.2.2. pontban említett kötelezettségvállalás teljesítéséhez szükséges finanszírozás várható forrásai.
A Kibocsátónak nincsenek olyan, lényegesnek tekinthető jövőbeli befektetései, amelyekre az Igazgatóság már kötelezettséget vállalt, és amelyekhez kapcsolódóan finanszírozási forrás biztosítása szükséges.
6. ÜZLETI TEVÉKENYSÉG ÁTTEKINTÉSE (FŐ TEVÉKENYSÉGI KÖRÖK, LEGFONTOSABB PIACOK)
A Kibocsátó fő tevékenységi köreinek, az értékesített termékek és/vagy nyújtott szolgáltatások főbb fajtáinak bemutatása
A Bank engedélyhez kötött tevékenységeinek folytatását az Állami Bankfelügyelet az 1993. május 28-án kiadott 33/1993. számú határozatával engedélyezte, amelyet az ÁPTF az 1997. november 27-én kiadott 983/1997/F. számú határozatával vizsgált felül, illetve hagyott helyben. A Bank befektetési szolgáltatási tevékenységeinek folytatását az ÁPTF 1998. január 29-i keltű, 41.003/1998. számú, a PSZÁF 2001. április 27-i keltű III/41.003-18/2001. számú, 2002. február 19-én kelt III/41.003-21/2002. számú, 2002. december 20-án kelt III/41.003-22/2002 számú és 2008. május 13-án kelt E-III/456/2008. számú határozataival engedélyezte.
A Kibocsátó Alapszabályában szereplő tevékenységi körök: A Kibocsátó főtevékenysége: TEÁOR 64.19 Egyéb monetáris közvetítés
A Kibocsátó Alapszabályban szereplő egyéb tevékenységei:
(TEÁOR 64.91) Pénzügyi lízing
(TEÁOR 64.99) Máshová nem sorolt egyéb pénzügyi közvetítés (TEÁOR 66.12) Értékpapír, árutőzsdei ügynöki tevékenység (TEÁOR 66.19) Egyéb pénzügyi kiegészítő tevékenység (TEÁOR 66.22) Biztosítási ügynöki, brókeri tevékenység (TEÁOR 66.30) Alapkezelés
(TEÁOR 69.20) Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység (TEÁOR 68.20) Saját tulajdonú, bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése (TEÁOR 85.59) M.n.s. egyéb oktatás
(TEÁOR 56.29) Egyéb vendéglátás
A jelen fejezetben bemutatott, az OTP Csoport tagjaira vonatkozó pénzügyi adatok és mutatószámok az OTP Bank ellenőrzött pénzügyi beszámolóiból származnak.
6.1. Az OTP Csoport magyarországi üzleti tevékenysége
Az OTP Csoport magyarországi üzleti alaptevékenységét a következő cégek biztosítják: OTP Bank Nyrt., OTP Jelzálogbank Zrt., OTP Lakástakarék Zrt., OTP Faktoring Zrt. Ezen gazdasági egységek tevékenységén keresztül az OTP Csoport lakossági és vállalati hitelezést folytat, számlavezetési és bankkártya-tranzakciókat bonyolít, betétet gyűjt és befektetési szolgáltatást nyújt. A lakossági hitelezés keretein belül az OTP Csoport a lakossági ügyfelek számára jelzálog- és fogyasztási hiteleket nyújt. Az OTP Core5-t alkotó vállalatok köre 2017 1Q-tól a következő cégekkel bővült: OTP Kártyagyártó Kft., OTP Ingatlanlízing Zrt., OTP Ingatlanüzemeltető Kft. és MONICOMP Zrt. (korábban ezen vállalatok eredménye az Egyéb magyar leányvállalatok között került bemutatásra).
Az OTP Core, az OTP Alapkezelő (Magyarország) és a Merkantil Bank és Car (Magyarország) üzleti tevékenysége jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
6.2. Az OTP Csoport külföldi leányvállalatainak üzleti tevékenysége
A vonatkozó információ jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
7. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS
7.1. A Bank szervezete
A Bank tevékenysége megoszlik a budapesti központ és a regionális profitcentrumok által működtetett fiókhálózat között. A központ és a hálózat kapcsolata a decentralizált irányítási és döntési rendszeren alapul. A budapesti központ feladata többek között az üzleti tevékenység átfogó irányítása, a fiókhálózat teljesítményének és tevékenységének figyelése, a termékfejlesztés, valamint a fiókok támogatása az ügyfeleikkel való kapcsolattartásban.
Az alábbi ábra mutatja a Bank központi szervezeti egységeit. Ezen túlmenően a Bank részét képezi a Bank hálózata, mely a 4 vidéki régiót, valamint a budapesti regionális profitcentrumot foglalja magában.
7.2. Az OTP Csoport és a Kibocsátó OTP Csoporton belüli helyzetének rövid bemutatása
Az OTP Csoport univerzális pénzügyi szolgáltatásait üzleti és jogi megfontolásokból számos leányvállalat bevonásával nyújtja. Míg Magyarországon a hagyományos banki szolgáltatások az OTP Bank portfolióját alkotják, a modernebb pénzügyi igényeket – például autó-finanszírozás, befektetési alapok, biztosítás – kiszolgáló termékeket az OTP Bank leányvállalatai fejlesztik és értékesítik. A Bankcsoport a külföldi piacokon leányvállalatok útján vállalt szerepet.
Az OTP Bank Nyrt. több sikeres akvizíciót hajtott végre az elmúlt években, melyek eredményeképp – a közép-kelet európai (CEE) régió meghatározó bankcsoportjává fejlődött. Jelenleg Magyarország mellett leánybankjai a régió további 9 országában tevékenykednek: Bulgáriában (DSK Bank EAD), Horvátországban (OTP banka Hrvatska d.d.), Romániában (OTP Bank Romania S.A.), Szerbiában (OTP banka Srbija a.d.), Szlovákiában (OTP Banka Slovensko a.s.), Ukrajnában (JSC OTP Bank), Montenegróban (Crnogorska Komercijalna banka a.d.), Oroszországban (JSC OTP Bank) és Albániában (OTP Bank Albania).
A Konszolidált körbe bevont társaságok köre (IFRS szerinti konszolidált beszámolóban) jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
A Kibocsátó irányítási-tulajdonlási szempontból nem függ az OTP Csoport más tagjától. Azon OTP Csoport tagok, melyek üzleti tevékenysége a Kibocsátó működési, gazdasági, illetve pénzügyi eredményét jelentősen befolyásolják a magyarországi operáció terén az OTP Jelzálogbank Zrt., OTP Lakástakarék Zrt., OTP Faktoring Zrt., OTP Alapkezelő Zrt., Merkantil Bank Zrt., a külföldi leányvállalatok közül pedig a következők: DSK Bank EAD (Bulgária), OTP banka Hrvatska d.d. (Horvátország), OTP Bank Romania S.A. (Románia), OTP banka Srbija a.d. (Szerbia), OTP Banka Slovensko a.s. (Szlovákia), JSC OTP Bank (Ukrajna), Crnogorska Komercijalna banka a.d. (Montenegró), JSC OTP Bank (Oroszország) és OTP Bank Albania (Albánia).
8. TRENDEK
8.1. A Kibocsátó nyilatkozata a Kibocsátó kilátásai szempontjából jelentős hátrányos változások nem létéről
A Kibocsátó legjobb tudomása szerint a legutóbbi ellenőrzött pénzügyi beszámoló 2019. április 12-i közzététele óta nem következtek be a Kibocsátó kilátásai szempontjából jelentős hátrányos változások.
8.2. Az ismert trendek, a bizonytalansági tényezők, a kereslet, a kötelezettségvállalások vagy váratlan események bemutatása, amelyek valószínűleg jelentős hatást gyakorolhatnak a Kibocsátó üzleti kilátásaira legalább a folyó pénzügyi évben.
Nemzetközi környezet:
USA: A piaci várakozások szerint 2019-ben 2,4%-ra lassulhat a növekedés a tavalyi 3%-ról. Emögött a globális konjunktúra lassulása, Xxxxx elnök fiskális lazítócsomagjának kedvező hatásainak kifutása, valamint a kínai –amerikai kereskedelmi háború negatív hatásai állnak, de a korábbi kamatemelések hatásai is csak most kezdik éreztetni hatásukat. Az amerikai munkaerő-piacon a munkaerő-piaci kondíciók továbbra is feszesek, a bérdinamika enyhén gyorsul, éves alapon közelítve a 3,5%-ot, azonban a nem-mezőgazdasági álláshelyek növekedése lelassult az utóbbi hónapokban. Az inflációs dinamikát tekintve is kimutatható az elbizonytalanodó hangulat, az adatok az inflációs nyomás csökkenésére utalnak. Bár a teljes inflációt elsősorban az erősen ingadozó üzemanyagárak csökkentették, mérséklődött a maginfláció is, a korábbi negyedéveket jellemző 2,2-2,3%-ról 2%-ra. Mindezek együttesen pedig a kamatemelési ciklus átgondolására késztették a Fed-et, mely befejezte kamatemelési ciklusát és bejelentette a mérlegszűkítés felfüggesztését is, sőt a piaci árazás szerint a következő lépés kamatcsökkentés lehet, akár már az idei év végén.
2018-ban jelentősen lassult az európai gazdaság növekedése. A 2017. évi 2,5% után az első félévben a negyedéves adatok 1,5%, a másodikban 1% alatti évesített növekedést mutattak. Felhasználási oldalról a lassulás mögött elsősorban az export, másodsorban a fogyasztás dinamikájának visszaesése áll. Az export éves növekedése 6%-ról 3% környékére mérséklődött, amit döntő részben Kína, kisebb részben pedig az orosz és a török kereslet visszaesése magyaráz, de az új autóipari sztenderdekre való átállás is okozhatott problémákat. A kedvezőtlen bizalmi indikátorok ellenére az első negyedévben mégis a várakozásokat meghaladó ütemben bővült, negyedéves összevetésben 0,4%-kal az Eurózóna gazdasága, így van esély arra, hogy 2019 egésze is erősebben alakuljon a jelenlegi várakozásoknál. A visszafogott növekedés miatt nem csoda, hogy gyenge maradt az inflációs nyomás: az első negyedévben az infláció 1,5%-ról 1,4%- ra, a maginfláció pedig 1%-ról 0,8%-ra süllyedt. Lejjebb tolódtak az inflációs várakozások is, és az EKB kommunikációja is borúsabb lett. A közleményekben és a sajtótájékoztatón is egyre inkább előkerül a gazdasági kilátások miatti aggodalom, márciusban az EKB egyértelművé tette, hogy az idén nem kerül sor kamatemelésre, valamint újraindította korlátozott likviditásbővítő programját, a TLTRO-III-at. Így a monetáris szigorítás elindulása a valutaövezetben bizonytalan időre kitolódott.
Magyarország: A 2018. évi, váratlanul erős, közel 5%-os, belső kereslet által hajtott GDP bővülés után 2019. első negyedévében is robosztus adatok érkeztek. Az építőipar, az ipar és a kereskedelem teljesítménye is a várttal megegyezően, vagy annál magasabban alakult. Ráadásul a bizalmi indikátorok is magasan maradtak, annak ellenére, hogy globálisan hónapok óta a bizalmi indikátorok csökkenését láthatjuk a legfontosabb gazdasági térségekben. A fentiek miatt az első negyedévben jó eséllyel 5% felett maradhatott a gazdasági növekedés éves üteme, ami azt jelentené, hogy az év egészében várhatóan ismét érezhetően 4% feletti ütemben bővülhetne a magyar gazdaság. erre minden esély megvan, mivel a munkaerő-piaci helyzet továbbra is rendkívül kedvező, a bérnövekedés továbbra is a kétszámjegyű tartományban áll, és a munkanélküliségi ráta a múlt év második felében látott stagnálást követően ismét csökkeni kezdett. A hitelezési folyamatok is az erős lakossági kereslet fennmaradását valószínűsítik. A februárban bejelentett családvédelmi akcióterv pedig az év második felében ismételt lökést adhat a lakossági fogyasztásnak és beruházásnak. Az erős gazdasági növekedésnek köszönhetően az inflációs folyamatok is felpörögtek; az MNB által kiemelten figyelt adószűrt maginfláció az első negyedév végre 3,5%-ra emelkedett. A gyorsuló inflációs alapfolyamatok a jegybank stratégiájában is változást hozott. A márciusi ülésen egy óvatos 10 bázispontos szigorításról döntött a monetáris tanács. A további szigorításokat pedig a beérkező adatoktól tette függővé a jegybank.
Az OTP csoport országai továbbra is jól teljesítenek, a gazdasági növekedés jellemzően meghaladta a 4%-ot (Horvátország, Ukrajna és Oroszország kivételével.) Összességében a Közép-Kelet európai régió országai továbbra is kedvező növekedési képest mutatnak, a növekedést jellemzően már a belső kereslet húzza, jó egyensúlyi mutatók és jellemzően fenntartható adósságpályák mellett. Továbbra is a magyar, szlovák és román gazdaság tart a legelőrébb a konjunktúra ciklusban. A költségvetés egyenlege számos országban mutat többletet, ami külső sokkok esetén megfelelő védelmet biztosíthat, a külső egyensúly pedig romlásnak indult, de több országban még többletet mutat a mérleg. Mindez a régiós országok többségére 3,5-4% körüli növekedést vetít előre 2019-re, miközben a legtöbb ország
viszonylag védettnek tűnik a negatív külső sokkok ellen. Az infláció az erős belső kereslet és az emelkedő üzemanyagárak miatt a legtöbb országban emelkedésnek indult, ám a monetáris kondíciók érdemi szigorodása jellemzően még várat magára. Ugyan Csehországban, Romániában és Magyarországon sor került kamatemelésre, de összességében a reálkamatok még sokáig alacsonyan maradhatnak. Horvátországban 2,6% volt a növekedés, ami lehetett volna több is, ám az euró bevezetését célzó, igen szigorú költségvetési politika és az Agrokor valamint az Uljanik vállalatok csődje fékezték a gazdaságot, 2019-re hasonló ütemű bővülés várható. Ukrajna és Oroszország pedig a ciklus korai szakaszában van, a nyersanyagtermelő gazdaságok a 2014-2016-os nyersanyagár-esések utáni recesszióból lassan lábalnak ki. Ukrajna esetében az őszi parlamenti választások és az IMF program alakulása jelent kockázatot, Oroszország esetében pedig a potenciális amerikai szankciók. A romló külső környezet és a fenti tényezők miatt mindkét országban némileg lassulhat 2019-re a növekedés, Ukrajnában 3,3-ról 2,7, Oroszországban 2,3%-ról 1,8%-ra, ám a kamatok 2018-hoz képest minkét gazdaságban csökkenhetnek, az ukrán jegybank már elkezdte a kamatcsökkentést, miközben Oroszországban 2019. júniustól indulhat a lazítás.
9. NYERESÉG-ELŐREJELZÉS VAGY -BECSLÉS
A Kibocsátó a jelen Alaptájékoztatóban nem tesz közzé nyereség-előrejelzést.
10. IGAZGATÁSI, IRÁNYÍTÓ ÉS FELÜGYELŐ SZERVEK
10.1. Az Igazgatóság, a Felügyelő Bizottság, az ügyvezetés és az Audit Bizottság működése, tagjai
10.1.1 Az Igazgatóság
10.1.1.1 Az Igazgatóság működésének összefoglalása
A Társaság ügyvezető szerve az Igazgatóság. Célkitűzéseiben, tevékenységében kiemelt jelentőségű a részvényesi érték, az eredményesség és a hatékonyság növelése, a kockázatok kezelése, a külső előírásoknak mindenben maradéktalanul megfelelő működés, azaz az üzleti, etikai, és belső kontroll politikák leghatékonyabb érvényesülésének biztosítása.
Hatáskörét a hatályos jogszabályok, a Bank Alapszabálya, a közgyűlési határozatok, valamint a Szervezeti és Működési Szabályzat szabja meg. Az ügyrendje tartalmazza az Igazgatóság jogállását, összetételét, a működés és a döntéshozatal szabályait.
Az Igazgatóság tagjaira vonatkoznak mindazok a kötelezettségek, illetve tiltó szabályok, amelyeket a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.) a vezető állású személyekre megállapít.
Az Igazgatóság a Bank irányításában ügyvezető szerepet tölt be, tagjainak díjazása ezzel összhangban van, amelynek lényeges eleme a részvényalapú tiszteletdíj, a testület és a részvényesi érdekek összehangolásának biztosítása céljából. A Társaság operatív irányítását az elnök-vezérigazgató útján felügyeli. Az elnökvezérigazgató hatáskörébe tartozik mindazoknak az ügyeknek az eldöntése, amelyeket az Alapszabály nem utal a Közgyűlés, illetve az Igazgatóság hatáskörébe.
A Társaság ügyvezetőivel kapcsolatos munkáltatói jogokat az Igazgatóság főszabály szerint testületként gyakorolja azzal, hogy a vezérigazgató-helyettesek esetében a munkáltatói jogkör gyakorlás az elnök-vezérigazgató útján történik, a kinevezéshez és a kinevezés visszavonásához az Igazgatóság előzetes tájékoztatása szükséges.
Tekintettel arra, hogy az Igazgatóságnak fontos szerepe van a management munkájának ellenőrzésében is, ezért érdemi jelentősége van annak, hogy az Igazgatóságban érvényesül a külső tagok többségének elve. Az Igazgatóság személyi összetétele biztosítja, hogy a szakértelem, a tapasztalat és a fentieken túlmenő függetlenség egyformán jelen legyen a döntéshozatali eljárásokban.
2017. évben 6 alkalommal ülésezett az Igazgatóság. Emellett írásos szavazás formájában 98 esetben került sor határozathozatalra.
10.1.1.2 Az OTP Bank Nyrt. Igazgatóságának tagjai
Belső tagok:
Xx. Xxxxxx Xxxxxx
elnök-vezérigazgató
1974-ben a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán okleveles üzemgazdász, 1980-ban a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen okleveles közgazda diplomát majd 1983-ban egyetemi doktorátust szerzett. Pénzügy szakos közgazda, bejegyzett könyvvizsgáló.
Az egyetem után a Pénzügyminisztérium Bevételi Főigazgatóságán, illetve a Pénzügyminisztérium Titkárságán dolgozott, majd 1983-tól 1986-ig osztályvezető volt a Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Minisztériumban. 1986-tól 1989-ig a Magyar Hitel Bank Rt.-nél főosztályvezető. A K&H Bank vezérigazgató-helyettese 1989 és 1992 között.
1992-től az OTP Bank elnök-vezérigazgatója.
Alelnöke a MOL Nyrt. Igazgatóságának, társelnöke a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének (VOSZ), valamint a Kínai-Magyar Üzleti Tanács társelnöke. Az MLSZ elnöke 2010. július óta, 2015 márciusától az UEFA Végrehajtó Bizottságának tagja. 2017 áprilisától a FIFA Tanácsának tagja. 2018 februárjában a FIFA alelnökének, 2019 februárjában pedig az UEFA alelnökének választották.
Xxxxxx Xxxxx Xxxxxx vezérigazgató-helyettes Retail Divízió
Xxxxxx Xxxxx Xxxxxx a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen szerzett okleveles közgazda diplomát. Szakmai pályafutását 1990-ben a Kereskedelmi és Hitelbank Nagyatádi fiókjában kezdte, ahol 1993-95-ig fiókigazgatóként dolgozott. 1995-től az OTP Bank munkatársa, előbb megyei igazgató, majd 1998-tól az OTP Bank Dél-Dunántúli Régiójának ügyvezető igazgatója. 2007. július 1-jétől az OTP Bank vezérigazgató-helyettese. Szakmai ismereteit a Nemzetközi Bankárképző Központ, illetve a World Trade Institute kurzusain bővítette.
2007. április-2012. április között az OTP banka Hrvatska Felügyelő Bizottságának elnöke volt.
2012. december 12-től az OTP Bank Romania SA Felügyelő Bizottságának elnöke. 2014. április 24-től az OTP Jelzálogbank Zrt. és az OTP Lakástakarék Zrt. Igazgatóságának elnöke. Az OTP Alapkezelő és az OTP Mobil Szolgáltató Kft. Felügyelő Bizottságának elnöke.
2004-2016. április 14-ig tagja az OTP Bank Felügyelő Bizottságának. 2016. április 15-től az OTP Bank Igazgatóságának tagja.
Xxxx Xxxxxx
vezérigazgató-helyettes Kereskedelmi Banki Divízió
Xxxx Xxxxxx 1983-ban végzett a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen. A diploma megszerzése után a Magyar Nemzeti Bank Bankkapcsolatok Főosztályán dolgozott 8 évig, majd a BNP-KH-Dresdner Bank treasury vezetője volt 1991-93 között. 1993 áprilisától az OTP Bank Treasury Igazgatóságának ügyvezető igazgatója, majd 1994-től a Kereskedelmi Banki Divízió vezérigazgató-helyettese. A DSK Bank Felügyelő Bizottságának tagja. 2010. december 10-től az OTP banka Srbija Igazgatóságának elnöke.
Az OTP Ingatlan Zrt. Felügyelő Bizottságának elnöke. 2016. április 15-től az OTP Bank Igazgatóságának tagja.
Külső tagok:
Xxxxx Xxxxx
az Igazgatóság alelnöke
okleveles üzemgazdász
Xxxxx Xxxxx diplomát 1978-ban szerzett a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán. Szakmai pályafutását az OTP-nél kezdte, ahol különböző ügyviteli munkaköröket töltött be (utolsó beosztása: fiókigazgató), majd két évig dolgozott a Pénzügyminisztériumban bankfelügyeleti területen.
1983 óta állt a Magyar Külkereskedelmi Bank (ma MKB) alkalmazásában, ahol fokozatosan lépett egyre feljebb a ranglétrán. 1985-től ügyvezető igazgató, 1990-től vezérigazgató-helyettes, 1994-től vezérigazgató és 1997 óta elnök- vezérigazgató volt 2012. március végéig.
1997-2008 és 2009-2011 között volt a Magyar Bankszövetség választott elnöke. A Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Felügyelő Bizottságának az elnöke.
2012. április 27-étől tagja az OTP Bank Igazgatóságának. 2014-től az OTP Bank Kockázatvállalási-kockázatkezelési Bizottságának elnöke és a Jelölő Bizottságának tagja.
2019. április 12 óta az Igazgatóság alelnöke.
Xxxxxxxxx Xxxxxx
okleveles mezőgazdasági üzemgazdász, okleveles közgazda
Xxxxxxxxx Xxxxxx mezőgazdasági üzemgazdászként a Gödöllői Agrártudományi Egyetemen (1973), okleveles közgazdaként a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen (1981) végzett. A Mezőgazdasági és Élelmiszeripari Minisztérium alkalmazottja 1978 és 1989 között. Távozásakor a Minisztérium Beruházáspolitikai Osztályának helyettes vezetője, ezt követően a Xxxxxxxx Xx. ügyvezető igazgatója lett, majd 1999-től 2012-ig a Xxxxxx Xxxxxxxxx Zrt. vezérigazgató-helyettese, majd elnök-vezérigazgatója volt. Jelenleg nyugdíjas. 1992-1999. között az OTP Bank Felügyelő Bizottságának, majd 1999 óta Igazgatóságának külső tagja. 2010-től az OTP Bank Etikai Bizottságának elnöke, 2011-től a Javadalmazási Bizottságának és 2014-től a Jelölő Bizottságának tagja.
Xx. Xxxx Xxxxx
főiskolai docens
Xx. Xxxx Xxxxx diplomát okleveles üzemgazdászként a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán (1974) és a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen (1978) szerzett. 1986-tól okleveles könyvvizsgáló, bejegyzett könyvszakértő. A Tatabányai Városi Tanács VB. Pénzügyi Osztályának vezetője 1978-82 között. 1982 óta főiskolai tanár a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán, majd a Budapesti Gazdasági Főiskolán 1990-2013 között tanszékvezető, 2015. évi nyugdíjazása után vendégoktató, könyvvizsgáló-tanácsadó cégében aktívan dolgozik.
2000-től a Magyar Könyvvizsgálói Kamara Fővárosi Elnökségének tagja 10 éven keresztül, 5 évig a Könyvvizsgálói Kamara Oktatási Bizottságának tagjaként is dolgozott.
1992 óta az OTP Bank Igazgatóságának külső tagja. 2009-től az OTP Bank Javadalmazási Bizottságának tagja, 2014-től a Jelölő Bizottságának elnöke.
Xx. Xxxxx Xxxxxx
okleveles üzemgazdász, okleveles közgazda
Xx. Xxxxx Xxxxxx a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán diplomázott 1974-ben, majd a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen szerzett okleveles közgazda diplomát 1980-ban. A Közgazdaságtudományi Egyetemen 1983-ban lett egyetemi doktor.
1989 óta dolgozik a bankszektorban. 1989 és 1993 között a Budapest Bank Rt. zalaegerszegi fiókigazgatójaként dolgozott.
1993-tól az OTP Bank Zala Megyei Igazgatóságának megyei igazgatója, majd 1998-tól ügyvezető igazgatóként a hitelintézet Nyugat-dunántúli Régiójának vezetője volt.
2006. március 1-2016. április 14-ig – nyugdíjba vonulásáig – az OTP Bank Hitelengedélyezési és Kockázatkezelési Divíziójának vezérigazgató-helyettese. 2006 és 2017 között az OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt. Igazgatóságának elnöke.
2012. április 27-étől tagja az OTP Bank Igazgatóságának.
Xx. Xxxxxxxx Xxxxx
okleveles közgazda
Xx. Xxxxxxxx Xxxxx 1969-ben a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen diplomázott, majd doktori címet szerzett 1971-ben. 1969-től a Petrolkémiai Beruházási Vállalatnál elemző közgazdászként, majd a Bevételi Főigazgatóságon csoportvezetőként dolgozott 1975-ig. 1976-tól a Pénzügyminisztériumban különböző területeken, vezetőként dolgozott. 1986-87-ig az Állami Ifjúsági és Sporthivatal első elnökhelyettese. 1988 és 1990 között az OTP Bank első vezérigazgató-helyettese. 1991-től 1994-ig az Európai Kereskedelmi Bank Rt. vezérigazgatója, majd elnök- vezérigazgatója. 1994 és 1998 között a Szerencsejáték Rt. elnök-vezérigazgatója, majd 1998-99-ben a Malév Rt. vezérigazgatója. 2001-től az OTP Bank Törzskari Divíziójának ügyvezető igazgatója, később – 2016. április 14. napjáig, nyugdíjba vonulásáig – vezérigazgató-helyettes.
2012. április 12-től az OTP banka Hrvatska d.d. Felügyelő Bizottságának elnöke, valamint 2017. május 2-től a Splitska banka Felügyelő Bizottságának elnöke.
2002-től az OTP Bank Igazgatóságának tagja. 2009. június 9-től 2016. április 14-ig az OTP Bank Igazgatóságának alelnöke.
Xx. Xxxxxx Xxxxxx elnök-vezérigazgató Merkantil Bank Zrt.
Xx. Xxxxxx Xxxxxx a Budapesti Xxxxxx Xxxxxx Tudományegyetem Jogi Karán diplomázott 1978-ban.
1978 és 1995 között az Állami Biztosítónál, majd az ÁB-AEGON Rt.-nél dolgozott különböző vezető pozíciókban. 1996-2008 között az OTP Garancia Biztosító elnök-vezérigazgatója. 2009-2010-ig az OTP Bank ügyvezető igazgatója. 2011. január 1-jétől a Merkantil Bank elnök-vezérigazgatója.
2001-től az OTP Bank Igazgatóságának tagja. 2014-től az OTP Bank Kockázatvállalási-kockázatkezelési Bizottságának tagja.
Xx. Xxxxx Xxxxxx
professzor, akadémikus Pécsi Tudományegyetem
Xx. Xxxxx Xxxxxx 1974-ben szerzett okleveles közgazda diplomát a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetemen. 1984-ben kandidátusi fokozatot, 1993-ban a közgazdaságtudomány akadémiai doktora címet szerezte, 2013-tól tagja az MTA-nak. 1990-93 között a JPTE Közgazdaságtudományi karának dékánja. 1993-ban elvégzi a Harvard felsővezetői programját, 1994-től a JPTE professzora, 2004-2007 között a Pécsi Tudományegyetem általános rektor-helyettese, 2007-2011 között a GT elnöke.
1992 óta az OTP Bank Igazgatóságának külső tagja. 2009-től az OTP Bank Javadalmazási Bizottságának elnöke, 2014- től a Kockázatvállalási-kockázatkezelési Bizottságának tagja.
10.1.2 A Felügyelő Bizottság
10.1.2.1 A Felügyelő Bizottság működésének összefoglalása
A Bankban a kettős irányítási struktúrát követve, a Társaság ügyvezetésének és üzletvitelének ellenőrzését a Felügyelő Bizottság látja el. Emiatt – a törvényi előírásokkal összhangban – a Felügyelő Bizottság összetételében maradéktalanul érvényesül a független tagok többségének elve. A független felügyelő bizottsági tagok (4 fő) aránya a Felügyelő Bizottság teljes létszámára (6 fő) vetítve 67%. A Felügyelő Bizottság munkavállalói küldöttjének jelölésével, visszahívásával kapcsolatos szabályokat a Társaságnál működő Üzemi Tanács határozza meg, e tagot a Társaság nem tekinti függetlennek. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében a Közgyűlés nem választhatja a Felügyelő Bizottság tagjává az Igazgatóság tagjait és azok közeli hozzátartozóit. A Felügyelő Bizottság maga állapítja meg és fogadja el az ügyrendjét. A Felügyelő Bizottság felelőssége kiterjed a Társaság működése törvényességének, üzletvitelének és ügyvezetésének ellenőrzésére, és ennek keretében a Társaság belső ellenőrzési szervezetének irányítására. A Felügyelő Bizottság előzetes egyetértési jogot gyakorol a belső ellenőrzési szervezet vezetői munkaviszonyának létesítésével, megszüntetésével, díjazásuk megállapításával kapcsolatos döntéseknél. A Felügyelő Bizottság feladata, hogy a javadalmazási politika elveit – a Közgyűlés által meghatározott kereteken belül – elfogadja és rendszeresen felülvizsgálja.
2018. évben 7 alkalommal ülésezett a Felügyelő Bizottság. Emellett írásos szavazás formájában 48 esetben került sor határozathozatalra.
10.1.2.2 Az OTP Bank Nyrt. Felügyelő Bizottságának tagjai
Független tagok:
Xxxxxx Xxxxx
a Felügyelő Bizottság elnöke
Xxxxxx Xxxxx 1978-ban építőmérnökként, majd 1983-ban gazdasági mérnökként végzett a Budapesti Műszaki Egyetemen, a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemi diplomáját, mint szakközgazdász 1993-ban szerezte.
1994-2015-ig a Magyar Építő Rt. elnök-vezérigazgatója. 1994-től az ÉRTÉK Kft. ügyvezető igazgatója.
1992-től az OTP Bank Felügyelő Bizottságának tagja, 1999 óta az elnöke. 2007-2011-ig, valamint 2014-től az OTP Bank Audit Bizottságának tagja.
Xx. Xxxxxxx Xxxxx
a Felügyelő Bizottság alelnöke ügyvéd
Xx. Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxx 1980-ban a Budapesti Xxxxxx Xxxxxx Tudományegyetem Állam és Jogtudományi Karán szerzett diplomát. 1983-tól az Állami Fejlesztési Banknál dolgozott. 1986-tól ügyvéd. 1990-től saját ügyvédi irodát vezet. Fő tevékenységi köre a vállalatfinanszírozás és a corporate governance. 1995 óta az OTP Bank Felügyelő Bizottságának, 1999 és 2014 között pedig a MOL Nyrt. Igazgatóságának tagja.
2007 óta az OTP Bank Felügyelő Bizottságának alelnöke. 2007-2011-ig, valamint 2014-től az OTP Bank Audit Bizottságának elnöke. 2014-től az INA Industija Nafte d.d. Igazgatóságának tagja.
Xxxxxxx Xxxxxxx
Groupama International SA
A Francia Aktuáriusi Intézeten és a Párizs-Dauphine Egyetemen szerzett diplomát.
1998-ban a francia Biztosítási Felügyelet Hatóságnál kezdett dolgozni felügyelő biztosként.
2003-ban a francia Pénzügyminisztériumban részt vett a nyugdíjtörvény reformjában, illetve a köztisztviselők nyugdíjalapjának létrehozásában. Ezt követően a francia egészség- és nyugdíjügyi miniszter technikai tanácsadójaként dolgozott.
2005-ben csatlakozott a Groupama csoporthoz, először mint a Gan Patrimoine életbiztosító aktuáriusi és könyvelési osztályának vezetője, ezt követően 2007-ben a Groupama Paris Val de Loire gazdasági vezetőjeként.
2011 márciusában Kínába költözött a Groupama China vezérigazgató-helyetteseként, ahol a Groupama és az AVIC közös vállalat pénzügyekért, aktuáriusi kérdésekért és befektetésekért felelőse.
2015-2017 között a Groupama AVIC vezérigazgatója.
2017 óta a Groupama-Avic Property Insurance Company Ltd. elnöke.
Xx. Xxxx Xxxxxx Xxxxxxx
főtitkár
Magyar Labdarúgó Szövetség
Xx. Xxxx Xxxxxx Xxxxxxx 1987-ben végzett a Xxxx Xxxxxx Közgazdaságtudományi Egyetem, külgazdasági szakán, ahol 1994-ben doktori címet is szerzett. 1987-2000 között egyetemi oktató, 1994-től tanszékvezető egyetemi docens. 2000- 2006 között az ÁPV Zrt. ügyvezető igazgatójaként, vezérigazgató-helyetteseként, majd vezérigazgatójaként dolgozott. 2006-2010 között a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke. 2002 júliusától 2011. január 1-jéig az FHB Nyrt. igazgatósági tagja, ezen időszak alatt 4 évig az Igazgatóság elnöki tisztét is betöltötte. 2010-től a Magyar Labdarúgó Szövetség főtitkára.
2011 óta tagja az UEFA HatTrick Bizottságának, 2017 óta a FIFA Pénzügyi Bizottságának. Több mint 80 tanulmány, cikk és szakkönyv szerzője, társszerzője.
2011 óta tagja az OTP Bank Felügyelő Bizottságának. 2014-től az OTP Bank Audit Bizottságának tagja.
Xxxxxxxxxxxxx küldöttek:
Xxxxx Xxxxx
igazgató
A Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen, majd a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán szerzett diplomát. 1992- 1994 között ügyintéző az OTP Bank Fertőszentmiklósi Fiókjában. 1994-1995 között hitelezési tanácsadó a Polgári Bankban. 1995-1996 között kockázatkezelő az OTP Bank Központi Fiókjában. 1996-1997 között hitelengedélyező a Hitelengedélyezési és Kockázatkezelési Divízióban. 1997-2010 között ügyvezető igazgató-helyettes a Központi Fiókban. 2010-2016 között igazgató a Központi Fiókban. 2017 óta a Nagyvállalati Igazgatóság igazgatójaként tevékenykedik. 2019. április 12-től az OTP Felügyelő Bizottságának tagja, a Bank alkalmazottainak képviselője.
Xxxxxxx Xxxxxx
ügyvezető igazgató
Xxxxxxx Xxxxxx 1981-ben a Pénzügyi és Számviteli Főiskolán szerzett okleveles szaküzemgazdász diplomát.
1974 óta a Bank alkalmazottja és 1981-ig a fiókhálózatában dolgozott különböző beosztásokban. Ezt követően a központi hálózatirányítási területen majd ismét a hálózatban végzett vezetői munkát. 1994-től ügyvezető igazgató helyettesként a fiókhálózat központi irányításában működött közre. 2005-től 2014-ig a Bank Compliance területét vezette ügyvezető igazgatóként. Szakmai ismereteit a BGF másoddiplomával bővítette, bejegyzett adószakértő.
2008 óta az OTP Felügyelő Bizottságának tagja, a Bank alkalmazottainak képviselője. 2011 decemberétől az OTP Bank Dolgozói Szakszervezetének titkára.
10.1.3 Az Ügyvezetés
10.1.3.1 Az Ügyvezetés működésének összefoglalása
A Bank napi üzletmenetét az elnök-vezérigazgató irányítja, akinek a munkáját az általános vezérigazgató-helyettes és öt vezérigazgató-helyettes támogatja.
10.1.3.2 Az Ügyvezetés tagjai
Az alábbi felsorolás a Bank jelenlegi ügyvezetésének azon tagjait tartalmazza, akik sem az Igazgatóságnak, sem a Felügyelő Bizottságnak nem tagjai:
Xx. Xxxxx Xxxxx
általános vezérigazgató-helyettes
Bankcsoportirányítási és Operációs Divízió
Pályafutását az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyeleten kezdte, ahol a szakmai ranglétrát végigjárva 2006-ban a Pénz- és Tőkepiaci Felügyeleti Igazgatóság ügyvezető igazgatója lett. Ebben a pozícióban a bankok, bankcsoportok felügyeletét irányította. 2006 és 2010 között tagja, állandó meghívottja a CESR, CEBS vezető testületeinek, valamint szakmai bizottságainak. 2010 óta dolgozik az OTP Csoportnál, ebben az időszakban lett a montenegrói CKB Bank Igazgatóságának elnöke, melynek reorganizációját irányította. Az OTP Csoporton belül betöltött több vezetői pozíciója után az elmúlt években az OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. elnök-vezérigazgatói, emellett 2016 szeptemberétől az OTP Alapkezelő Zrt. elnöki pozícióját töltötte be. 2017-2018-ban az OTP Bank horvát leánybankjainak integrációját irányította. 2018. szeptember 1-től az OTP Bank általános vezérigazgató-helyettese, a Bankcsoport-irányítási és Operációs Divízió vezetője.
Xxxxxxx Xxxxxx
vezérigazgató-helyettes
Stratégiai és Pénzügyi Divízió
Xxxxxxx Xxxxxx 2009 augusztusától az OTP Bank vezérigazgató-helyettese, a Stratégiai és Pénzügyi Divízió vezetője. 2012. március 13-tól a DSK Bank Felügyelő Bizottságának elnöke. 2003 szeptemberében csatlakozott az OTP Bankhoz és lett a Banküzemgazdasági Igazgatóság ügyvezető igazgatója, a controlling és tervezési feladatokért felelős vezető. 2000-2003-ig a McKinsey & Company Inc. tanácsadó cég projektmenedzsere volt. 1996-tól 2000-ig az Andersen Consulting (Accenture) cégnél dolgozott tanácsadóként. 1996-ban, a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem Gazdálkodástudományi Karán diplomázott, majd 1999-ben a franciaországi INSEAD Business School Programján szerzett Master of Business Administration (MBA) diplomát.
Xxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx vezérigazgató-helyettes IT és Banküzemi Divízió
Xxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx a Budapesti Műszaki Egyetem Villamosmérnöki Karán szerzett okleveles villamosmérnöki diplomát 1988-ban majd 1993-ban a Külkereskedelmi Főiskolán külkereskedelmi üzemgazdász diplomát. Szakmai pályafutását az MTA SZTAKI-ban kezdte kutatóként ipari automatizálási területen. 1994-től nemzetközi hátterű informatikai fejlesztő társaságok (ICL, Unisys, Cap Gemini) magyarországi vállalatainál töltött be vezető pozíciókat. 2001-től informatikai és szervezetfejlesztési területeken tanácsadói feladatokat látott el, majd 2003-tól a JET-SOL Kft. ügyvezetőjeként vett részt számos hazai és külföldi informatikai rendszer kialakításában. 2016. február 24-étől az OTP Bank IT és Banküzemi Divíziójának vezérigazgató-helyettese.
Kiss-Xxxxxx Xxxxxx
vezérigazgató-helyettes
Hitelengedélyezési és Kockázatkezelési Divízió
Xxxx-Xxxxxx Xxxxxx okleveles közgazdász. Diplomáját 1996-ban szerezte a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen. Szakmai pályafutása kezdetén a Budapest Bank Nyrt.-nél dolgozott projektfinanszírozási elemzőként, majd 2007-re a kockázatkezelési terület első számú vezetője lett. 2002 és 2006 között Írországban a GE Consumer Finance vállalati hitelkockázati portfolió menedzsereként, és Ausztriában a GE Money Bank fogyasztási hitelek portfolió menedzsereként is dolgozott. 2015-től az OTP Bank Nyrt. Hitelengedélyezési és Kockázatkezelési Divízió vezetőjének helyettese, majd a Divízió megbízott vezetője volt. 2017. május 3-tól a Hitelengedélyezési és Kockázatkezelési Divízió vezérigazgató-helyettese.
10.1.4. Az Audit Bizottság
10.1.4.1. Az Audit Bizottság működésének összefoglalása
Az Audit Bizottság a Bank Felügyelő Bizottságának munkáját a pénzügyi beszámolórendszer ellenőrzésében, a könyvvizsgáló kiválasztásában és a könyvvizsgálóval való együttműködésben segítő testület. 2017. január 1-jétől gyakorolt új hatáskörei keretében figyelemmel kíséri a belső ellenőrzési, kockázatkezelési, beszámolási rendszereket és a könyvvizsgáló tevékenységét. Az Audit Bizottság a könyvvizsgálónak a könyvvizsgálati tevékenysége mellett - teljes OTP Bankcsoport tekintetében - felülvizsgálja és figyelemmel kíséri a függetlenségét, különös tekintettel a könyvvizsgáló által nyújtandó nem tiltott, nem könyvvizsgálói szolgáltatások végzésére. Ellátja továbbá a hazai leánybankok audit bizottsági teendőit is.
2018. évben 2 alkalommal ülésezett az Audit Bizottság. Emellett írásos szavazás formájában 24 esetben került sor határozathozatalra.
10.1.4.2. Az Audit Bizottság tagjai
Xx. Xxxxxxx Xxxxx
az Audit Bizottság elnöke, ügyvéd
Bemutatását az 10.1.2.2. pont tartalmazza, 2014. április 25-től pedig az Audit Bizottság tagja.
Xxxxxx Xxxxx
az Audit Bizottság alelnöke
Bemutatását az 10.1.2.2. pont tartalmazza, 2014. április 25-től pedig az Audit Bizottság tagja.
Xxxxxxx Xxxxxxx
Groupama International SA
Bemutatását az 10.1.2.2. pont tartalmazza, 2018. április 13-tól pedig az Audit Bizottság tagja.
Xx. Xxxx Xxxxxx Xxxxxxx
főtitkár
Magyar Labdarúgó Szövetség
Bemutatását az 10.1.2.2. pont tartalmazza, 2014. április 25-től pedig az Audit Bizottság tagja.
10.2. Nyilatkozat az igazgatási, irányító és felügyelő szervek tagjainak összeférhetetlenségéről
A Kibocsátó igazgatási, irányító és felügyelő szerveiben tisztséget betöltő – Alaptájékoztató jelen fejezetében bemutatott – személyek által a Kibocsátó számára végzett feladatok, és e személyek magánérdekei vagy más feladatai között a Kibocsátó tudomása szerint nem áll fenn összeférhetetlenség.
11. TESTÜLETI TAGSÁGGAL KAPCSOLATOS GYAKORLAT
11.1. Információk a Kibocsátó könyvvizsgálattal foglalkozó bizottságáról, ideértve a bizottsági tagok nevét és a bizottság feladatszabályozásának összefoglalóját
Az OTP Banknál a Ptk. szerinti felügyelőbizottság feladatait a Felügyelő Bizottság látja el. Az OTP Banknál a Ptk. és a Tpt. szerinti audit bizottság feladatait a Közgyűlés által megválasztott Audit Bizottság látja el. A Felügyelő Bizottság üléseinek napirendjén szerepel többek között az éves rendes közgyűlés elé kerülő dokumentumok vizsgálata, jelentés az éves beszámolókról, valamint az adózott eredmény felhasználására vonatkozó javaslatról, a Bank éves és közbenső pénzügyi jelentéseinek ellenőrzése, javaslattétel a Közgyűlés számára a megválasztandó könyvvizsgáló személyére és díjazására. Az Audit Bizottság segíti a Felügyelő Bizottságot a pénzügyi beszámolórendszer ellenőrzésében, a könyvvizsgáló kiválasztásában és a könyvvizsgálóval való együttműködésben. A Felügyelő Bizottság tagjainak nevét és adatait a 10.1.2.2. pont, az Audit Bizottság tagjainak nevét és adatait a 10.1.4.2. pont tartalmazza.
11.2. Nyilatkozat arról, hogy a Kibocsátó teljesíti-e a bejegyzés országában érvényes valamely vállalatirányítási rendszer követelményeit
Az OTP Bank Nyrt. működése során maradéktalanul betartja a rá vonatkozó jogszabályokban, felügyeleti rendelkezésekben és Budapesti Értéktőzsde Zrt. (BÉT) szabályzataitokban foglaltakat, valamint törekszik a Budapesti Értéktőzsde Zrt. ajánlásainak való megfelelésre. A Kibocsátó felépítését és működési feltételeit a Közgyűlés által elfogadott Alapszabály tartalmazza. Az OTP Bank Nyrt. vállalatirányítási gyakorlatának ismertetését, valamint a BÉT által kiadott Felelős Társaságirányítási Ajánlásokban foglaltaknak való megfelelést az OTP Bank Nyrt. Felelős Társaságirányítási Jelentése tartalmazza.
12. FŐBB RÉSZVÉNYESEK
12.1. Nyilatkozat arról, hogy gyakorol-e valaki közvetlenül vagy közvetve tulajdonjogot vagy ellenőrzési jogot a Kibocsátó felett
A Kibocsátó legjobb tudomása szerint nincsen olyan személy, aki a Kibocsátóban a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 8:2.§ (1) szerinti többségi befolyással rendelkezne. E tekintetben a Kibocsátó felhívja a figyelmet arra, hogy a Ptk. részvénykönyvvezetésre vonatkozó szabályai és a Tpt. tulajdonosi megfeleltetési szabályai, továbbá a Kibocsátó Alapszabálya alapján a Kibocsátónak nincs teljes körű tudomása a Kibocsátóban részvényesi jogviszonnyal rendelkező személyek köréről és a tulajdonukban lévő OTP részvények számáról.
12.2. A Kibocsátó előtt ismert megállapodások bemutatása, amelyek végrehajtása egy későbbi időpontban a Kibocsátó feletti ellenőrzés módosulásához vezethet
A Kibocsátó legjobb tudomása szerint nincsen olyan megállapodás, amelynek végrehajtása egy későbbi időpontban a Kibocsátó feletti 12.1. pont szerinti többségi befolyás bekövetkezéséhez vezethet. E tekintetben a Kibocsátó felhívja a figyelmet arra, hogy a Ptk. részvénykönyvvezetésre vonatkozó szabályai és a Tpt. tulajdonosi megfeleltetési szabályai, továbbá a Kibocsátó Alapszabálya alapján a Kibocsátónak nincs teljes körű tudomása azon megállapodásokról, amelyek végrehajtása egy későbbi időpontban a Kibocsátó feletti 12.1. pont szerinti többségi befolyás bekövetkezéséhez vezethet.
2007. április 21-én a szavazatelsőbbségi részvény megszüntetéséről szóló törvény (2007. évi XXVI. tv) hatályba lépett. Ennek alapján az OTP Bank Nyrt. Alapszabályában az állami szavazatelsőbbségi részvényre vonatkozó rendelkezések megszűntek, az egy darab 1.000 Ft névértékű szavazatelsőbbségi részvény átalakult 10 darab 100 Ft névértékű törzsrészvénnyé. Ezáltal a Bank jegyzett tőkéje 280.000.010 darab, egyenként 100 forint névértékű törzsrészvényből áll.
A Bank legjobb tudomása szerint a Bank tulajdonosi struktúrája, a részesedés és szavazati arány mértéke 2019. március 31-én jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
A saját tulajdonban lévő részvények (db) mennyiségének alakulása 2019. első félévben jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
A Bank legjobb tudomása szerint az 5%-nál nagyobb Xxxxxxxxxxxx felsorolása, bemutatása 2019. március 31-én jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
„Vezetői feladatokat ellátó személyek 2019. április 12. napjától kezdődően
Jelleg1 | Név | Beosztás | Megbízás kezdete | Megbízás vége/megszűnése |
IT | xx. Xxxxxx Xxxxxx | elnök-vezérigazgató | 1992.05.15. | 2021 |
IT | Xxxxxxxxx Xxxxxx | tag | 1999.04.29. | 2021 |
IT | xx. Xxxx Xxxxx | tag | 1992.05.15. | 2021 |
IT | Xxxxx Xxxxx | alelnök | 2012.04.27. | 2021 |
IT | xx. Xxxxx Xxxxxx | tag | 2012.04.27. | 2021 |
IT | Xxxxxx Xxxxx Xxxxxx | tag, vezérigazgató-helyettes | 2016.04.15. | 2021 |
IT | xx. Xxxxxxxx Xxxxx | tag | 2002.04.26. | 2021 |
IT | xx. Xxxxxx Xxxxxx | tag | 2001.04.25. | 2021 |
IT | xx. Xxxxx Xxxxxx | tag | 1992.05.15. | 2021 |
IT | Xxxx Xxxxxx | tag, vezérigazgató-helyettes | 2016.04.15. | 2021 |
FB | Xxxxxx Xxxxx | elnök | 1992.05.15. | 2020 |
FB | xx. Xxxxxxx Xxxxx | alelnök | 1995.05.19. | 2020 |
FB | Xxxxxxx Xxxxxx | tag | 2008.04.25. | 2020 |
FB | Xxxxxxx Xxxxxxx | tag | 2018.04.13. | 2020 |
FB | xx. Xxxx Xxxxxx Xxxxxxx | tag | 2011.04.29. | 2020 |
FB | Xxxxx Xxxxx | tag | 2019.04.12. | 2020 |
SP | xx. Xxxxx Xxxxx | általános vezérigazgató-helyettes | ||
SP | Xxxxxxx Xxxxxx | vezérigazgató-helyettes | ||
SP | Xxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx | vezérigazgató-helyettes | ||
SP | Kiss-Xxxxxx Xxxxxx | vezérigazgató-helyettes |
1 Stratégiai pozícióban lévő alkalmazott (SP), Igazgatósági tag (IT), FB tag (FB)
13. A KIBOCSÁTÓ ESZKÖZEIRE, FORRÁSAIRA, PÉNZÜGYI HELYZETÉRE ÉS EREDMÉNYÉRE VONATKOZÓ PÉNZÜGYI INFORMÁCIÓK
A Kibocsátó által 2019. április 12-én közzétett „Az OTP Bank Nyrt. 2018. évi Éves Jelentése” és „Az OTP Bank Nyrt. 2018. évi IFRS szerint készített, egyedi és konszolidált beszámolói” közzétételeket követően az alábbi rendszeres tájékoztatásokat tette közzé a Kibocsátó:
Közzététel napja | Rendszeres tájékoztatás |
2019. május 10. | „OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről” |
2019. május 10. | „Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi szűkített pénzügyi kimutatások a 2019. március 31-ével zárult negyedévről” |
13.1. Pénzügyi információk
A jelen fejezetben közölt adatok, elemzések a nemzetközi pénzügyi beszámoló készítési standardok szerint (IFRS) készített 2017. valamint 2018. évi auditált pénzügyi kimutatások, valamint az OTP Bank Nyrt. 2017. és 2018. évi Éves Jelentései alapján készültek, továbbá a Kibocsátó által végzett számításokat, elemzéseket tartalmaznak.
A Kibocsátó 2017. évre vonatkozó összevont pénzügyi beszámolója elektronikus fájl formában elérhető az alábbi helyen:
xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xxxxxx/xx/xxxx/000000_XXXX_xxxxx_000.xxx
A Kibocsátó 2017. évi Éves Jelentése elektronikus fájl formában elérhető az alábbi helyen: xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xxxxxx/xx/xxxx/000000_Xxxx_xxxxxxxx_000.xxx
A Kibocsátó 2018. évre vonatkozó összevont pénzügyi beszámolója elektronikus fájl formában elérhető az alábbi helyen:
xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xxxxxx/xx/xxxx/000000_XXXX_xxxxx_000.xxx
A Kibocsátó 2018. évi Éves Jelentése elektronikus fájl formában elérhető az alábbi helyen: xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xxxxxx/xx/xxxx/000000_Xxxx_xxxxxxxx_000.xxx
A Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft. korlátozás nélküli véleménnyel látta el a Kibocsátó nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint (IFRS) készült konszolidált, 2017. és 2018. évre vonatkozó pénzügyi kimutatásait.
Az e fejezetben közölt információk hűen mutatják be az OTP Bank Nyrt., illetve az OTP Csoport pénzügyi helyzetét. Az Alaptájékoztató aláírásáig a Kibocsátó pénzügyi helyzetében jelentős változás nem következett be.
13.1.1 A Bankcsoport konszolidált pénzügyi eredményei
A vonatkozó további információ jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
13.1.2 ESZKÖZ-FORRÁS GAZDÁLKODÁS
A vonatkozó információ jelen Alaptájékoztatóba hivatkozással kerül beépítésre (lásd III. 17. Megtekinthető dokumentumok).
13.2. A korábbi éves pénzügyi információk ellenőrzése
A jelen fejezetben közölt adatok, elemzések a nemzetközi pénzügyi beszámoló készítési standardok szerint (IFRS) készített 2017. valamint 2018. évi auditált pénzügyi kimutatások, valamint az OTP Bank Nyrt. 2017. és 2018. évi Éves Jelentései alapján készültek, továbbá a Kibocsátó által végzett számításokat, elemzéseket tartalmaznak.
A Deloitte Könyvvizsgáló és Tanácsadó Kft. korlátozás nélküli véleménnyel látta el a Kibocsátó nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint (IFRS) készült konszolidált, 2017. és 2018. évre vonatkozó pénzügyi kimutatásait.
13.3. A legutóbbi pénzügyi információk dátuma
OTP Bank Nyrt. – 2018. évi Éves Jelentése (2019. április 12.) – OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi pénzügyi kimutatások a független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a 2018. december 31-ével zárult évről (2019. április 12.) – OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített konszolidált pénzügyi kimutatások és független könyvvizsgálói jelentés a 2018. december 31-ével zárult évről (2019. április 12.) OTP Bank Nyrt. –
Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről (2019. május 10.), OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi szűkített pénzügyi kimutatások a 2019. március 31-ével zárult negyedévről (2019. május 10.)
13.4. Közbenső és egyéb pénzügyi információk
A Kibocsátó Tájékoztatója a 2019. első negyedéves eredményről fájl formában elérhető az alábbi helyen: xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xxxxxx/xx/xxxx/000000_XXX_00000X_x_xxxxx.xxx az itt szereplő adatok nem auditáltak.
13.5. Xxxxxxxx, választottbírósági és hatósági eljárások
A 2019. március 31-ig a Kibocsátóval szemben különféle kárigények kerültek bejelentésre és különböző jogi eljárások folytak, melyek jellegük alapján a rendes üzletmenethez tartoznak. A Kibocsátó megítélése szerint a vele szemben támasztott igények és peresített követelések nem érintik lényegesen pénzügyi helyzetét, jövőbeli működési eredményét vagy cash-flow-ját. A Kibocsátó legjobb tudása szerint prognosztizálja ezen eljárások végső kimenetelét, s ennek eredményeképpen a peres jogviták miatt megképzett céltartalék összege 2019. március 31-én 731 millió forint volt. A Kibocsátó ellen indult peres eljárások perértéke 3.035 millió forint, míg a Kibocsátó által indított peres eljárásokból származó kötelezettségek perértéke 29.732 millió forint volt 2019. március 31-én.
A Kibocsátó továbbá kijelenti, hogy – az alábbiakban részletezetteken kívül – nincsen olyan kormányzati, bírósági illetve választottbírósági jogvita folyamatban, mind a Kibocsátó, mind az OTP Csoport szintjén a jelen tájékoztató aláírását megelőző 12 hónapban, amely lényeges hatást gyakorolhatna a Kibocsátó vagy az OTP Csoport pénzügyi helyzetére, profitabilitására.
Az ún. „bankközi jutalék (Multilateral Interchange Fee – MIF)” ügyben 2017. március 9-én tartott másodfokú pert lezáró tárgyalásán kihirdetett ítéletében hatályon kívül helyezte az OTP Bank Nyrt.-re 281 millió forint bírság kiszabását megállapító 2009. szeptember 24-én kelt GVH határozatot, megváltoztatva ezzel az azt helyben hagyó elsőfokú bírósági ítéletet; egyben a GVH-t új eljárás lefolytatására kötelezte. A GVH kezdeményezett felülvizsgálati eljárást, amiben a Kúria az Európai Unió Bíróságához („EUB”) fordult és előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezett. Jelenleg az EUB előtti eljárás zajlik, a tárgyalásra 2019. június 27-én kerül sor.
2018. december 20-án megjelent a strasbourg-i székhelyű Emberi Jogok Európai Bíróságának döntése, melyben elutasította az OTP Csoport egyes tagjai (OTP Bank Nyrt.; OTP Jelzálogbank Zrt.; Merkantil Bank Zrt.; OTP Ingatlanlízing Zrt.) által 2015-ben benyújtott panaszindítványt. Az OTP Csoport fent említett tagjai ezen panaszindítványukat amiatt nyújtották be, mert álláspontjuk szerint a 2014-ben hozott, a lakossági deviza és forint alapú kölcsönszerződések egyes feltételeinek tisztességtelensége tárgyában hozott magyar törvények sértették az Európai Emberi Jogi Egyezmény egyes rendelkezéseit.
13.6. A Kibocsátó pénzügyi helyzetében vagy kereskedelmi pozícióiban bekövetkezett lényeges változások
A Kibocsátó pénzügyi helyzetében vagy kereskedelmi pozícióiban az utolsó olyan pénzügyi időszak vége óta, amelyre vonatkozóan ellenőrzött pénzügyi információkat vagy közbenső pénzügyi információkat tettek közzé, nem következett be lényeges változás.
14. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
14.1. Részvénytőke
A Bank alaptőkéje 28.000.001.000,-Ft, azaz Huszonnyolcmilliárd-egyezer forint, amely 280.000.010, db., azaz Kettőszáznyolcvanmillió-tíz darab egyenként 100,- Ft, azaz Egyszáz forint névértékű, 28.000.001.000,- Ft, azaz Huszonnyolcmilliárd-egyezer forint össznévértékű dematerializált törzsrészvényre oszlik, amelyek teljes mértékben befizetésre kerültek.
14.2. A Kibocsátó alapszabálya
A Bank a Ptk. szabályai szerinti, a Közgyűlése által elfogadott Alapszabállyal rendelkezik. A Bankot a Fővárosi Törvényszék Cégbírósága 00-00-000000 számon tartja nyilván a cégjegyzékben. A Bank alapvető célja: magyarországi székhelyű, gazdasági társasági formában működő, a pénzügyi és befektetési szolgáltatások teljes körének végzésére jogosult hitelintézet (bank) működtetése. Ez az Alapszabály 3. §-ában került rögzítésre.
15. LÉNYEGES SZERZŐDÉSEK
A Bank legjobb tudomása szerint nincs olyan jelentős szerződés, amely a szokásos üzleti tevékenységén kívül esne, és amely az OTP Csoport bármely tagjánál olyan kötelezettséget eredményezne, amely jelentősen befolyásolná azon képességét, hogy az általa kibocsátott értékpapírok tulajdonosai felé az ezen értékpapírokban foglalt kötelezettségeit teljesítse.
16. HARMADIK FÉLTŐL SZÁRMAZÓ INFORMÁCIÓ, SZAKÉRTŐI NYILATKOZAT ÉS ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI NYILATKOZAT
A Kibocsátó jelen Alaptájékoztatót maga készítette, melynek során harmadik fél által közzétett adatokat nem használt fel.
17. MEGTEKINTHETŐ DOKUMENTUMOK
A következő, az alábbiakban felsorolt dokumentumok már korábban közzétett, vagy a jelen Alaptájékoztató közzétételével megegyező időpontban közzétett dokumentumok, vagy az MNB-hez benyújtott dokumentumok a jelen Alaptájékoztató részét képező dokumentumoknak tekintendők.
1. Az OTP Bank Nyrt. egységes szerkezetbe foglalt hatályos alapszabálya (az alábbi linken érhető el: xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xx/XX_xxxxxxxx_xxxxxxxxxxx)
2. OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2018. évi eredményről
3. OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi szűkített beszámoló a 2018. december 31-ével zárult évről
4. Az OTP Bank Nyrt. 2019. évi rendes közgyűlésének határozatai
5. Az OTP Bank Nyrt. – 2018. évi Éves Jelentése
6. OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2018. első negyedéves eredményről
7. Az OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi pénzügyi kimutatások a független könyvvizsgálói jelentéssel együtt a 2018. december 31-ével zárult évről
8. OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített konszolidált pénzügyi kimutatások és független könyvvizsgálói jelentés a 2018. december 31-ével zárult évről
9. OTP Bank Nyrt. – Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről
10. OTP Bank Nyrt. – Az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi szűkített pénzügyi kimutatások a 2019. március 31-ével zárult negyedévről
A fenti pontokban felsorolt, pénzügyi információkra vonatkozó dokumentumok – kivéve, ahol külön link jelzi – a Kibocsátó honlapján, xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/xxxxxx/xx/XX_Xxxxxxxx_xxxxxx címen elérhetők és a Kibocsátó székhelyén megtekinthetők.
Az alábbiakban felsorolt, már korábban vagy a jelen Tájékoztató közzétételével egyidejűleg közzétett és a Felügyelet részére benyújtott dokumentumok a jelen Alaptájékoztatóba hivatkozás útján beépített dokumentumnak tekinthetőek, és a jelen Tájékoztató részét képezik.
1. OTP Bank Nyrt. – 2017. évi Éves Jelentése
2. OTP Bank Nyrt. - az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített auditált konszolidált pénzügyi kimutatások és független könyvvizsgálói jelentés a 2017. december 31- ével zárult évről
3. OTP Bank Nyrt. – 2018. évi Éves Jelentése
4. OTP Bank Nyrt. - Tájékoztató a 2018. első negyedéves eredményről
5. OTP Bank Nyrt. - az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített auditált konszolidált pénzügyi kimutatások és független könyvvizsgálói jelentés a 2018. december 31- ével zárult évről
6. OTP Bank Nyrt. - Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről
Az Alaptájékoztató, valamint a Kibocsátó éves és negyedéves jelentései a Kibocsátó (xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx) és a BÉT (xxxxx://xxx.xxx.xx/) honlapján, valamint az MNB által üzemeltetett (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx) honlapon elérhetőek, valamint megtekinthetőek a Kibocsátó 1051 Budapest, Nádor u.16. alatti székhelyén.
Kereszthivatkozási lista
A jelen Összevont Alaptájékoztató III. REGISZTRÁCIÓS OKMÁNY fejezetének érintett pontjai | OTP Bank Nyrt. - Tájékoztató a 2019. első negyedéves eredményről | OTP Bank Nyrt. 2018. évi Éves Jelentése | OTP Bank Nyrt. - az Európai Unió által befogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített konszolidált pénzügyi kimutatások és független könyvvizsgálói jelentés a 2018. december 31- ével zárult évről | OTP Bank Nyrt. - Tájékoztató a 2018. első negyedéves eredményről | OTP Bank Nyrt. 2017. évi Éves Jelentése | OTP Bank Nyrt. - az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített auditált konszolidált pénzügyi kimutatások és független könyvvizsgálói jelentés a 2017. december 31- ével zárult évről | |
Kiemelt pénzügyi információk | 3.1. | - | 6-9. oldalak | 2-4. oldalak | - | 6-11. oldalak | 11-12. oldalak |
3.2. | 2., 4-6. oldalak | - | - | 2., 4-5. oldalak | - | - | |
Üzleti tevékenység áttekintése | 6.1. | 11-18. oldalak | 12-21. oldalak | - | 10-15. oldalak | 17-25. oldalak | - |
6.2. | 19-34. oldalak | 22-37. oldalak | - | 16-32. oldalak | 26-43. oldalak | - | |
Konszolidált körbe bevont társaságok (IFRS szerinti konszolidált beszámolóban) | 7.2. | 42-43. oldalak | - | - | 40-41. oldalak | - | - |
A Bank legjobb tudomása szerint a Bank tulajdonosi struktúrája, a részesedés és szavazati arány mértéke | 12.2. | 44. oldal | 43. oldal | - | 42. oldal | 51. oldal | - |
A saját tulajdonban lévő részvények (db) mennyiségének alakulása | 12.2. | 44. oldal | 43. oldal | - | 42. oldal | 52. oldal | - |
A Bank legjobb tudomása szerint az 5%- nál nagyobb Tulajdonosok felsorolása, bemutatása | 12.2. | 44. oldal | 43. oldal | - | 42. oldal | 52. oldal | - |
Pénzügyi információk | 13.1.1. | 48-49. oldalak | 6-9. oldalak 12-13. oldalak 15. oldal | - | - | 6-8. oldalak 14-15. oldalak 17. oldal | - |
13.1.2. | - | 14. oldal | - | - | 16. oldal | - |
IV. A KÖTVÉNYPROGRAM
1. A KÖTVÉNYPROGRAM ÖSSZEFOGLALÁSA
Az OTP Bank Nyrt., mint Kibocsátó ("Kibocsátó") a jelen Alaptájékoztatóban leírt kötvény kibocsátási program ("Kötvényprogram") hatálya alatt időről-időre HUF, EUR, USD, CHF, BGN, HRK, RSD, UAH, RUB és RON pénznemben denominált Kötvényeket hoz forgalomba a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően. A Kötvényprogramba tartozó egyes forgalomba hozatalok részletes feltételeit a vonatkozó (későbbiekben meghatározott) Végleges Feltételek tartalmazza. A Kötvényprogram hatálya alatt mindenkor forgalomba hozott, de le nem járt Kötvények össznévértéke a 200.000.000.000 (azaz kétszázmilliárd) HUF-t vagy az annak megfelelő fenti deviza összegeket nem haladhatja meg.
A Kibocsátó nem vállal kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy a Kötvényprogram keretében a teljes 200.000.000.000 forintos össznévérték terhére Kötvényeket bocsásson ki.
Az egy Sorozatban, illetve Részletben forgalomba hozott dematerializált Kötvények adatait a Tpt 7.§ (2) bekezdésében meghatározott, értékpapírnak nem minősülő Okirat tartalmazza. Az Okiratot a Kibocsátó a Tpt. 9. § (1) bekezdésének megfelelően a Központi Elszámolóház és Értéktár Zrt.-nél (KELER-nél), mint központi értékpapír-számlavezetőnél helyezi letétbe.
A jelen fejezet a Kötvényprogram feltételeiről nyújt tájékoztatást és a Kötvényprogramba tartozó egyes Sorozatok és Részletek tekintetében tartalmaz általános információkat. Az alábbi összefoglalás a jelen Alaptájékoztató egyéb vonatkozó részeivel együtt értelmezendő.
2. FORGALOMBA HOZATAL MAGYARORSZÁG TERÜLETÉN KÍVÜL
2.1. A Felügyelet által engedélyezett Alaptájékoztató közösségi hatálya
Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról, és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló 2003/71/EK irányelv 17. cikke és a Tpt. 41. §-a szerint a Felügyelet által közzétételre engedélyezett Alaptájékoztató, illetőleg annak módosítása feljogosítja a Kibocsátót arra, hogy a Kötvényt az Európai Unió bármely másik tagállamában nyilvánosan forgalomba hozza, illetve szabályozott piacra bevezesse. Az értékpapír másik tagállamban történő nyilvános forgalomba hozatalának, illetve szabályozott piacra történő bevezetésének feltétele, hogy a Felügyelet a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának 2003/71/EK irányelv 18. cikke és a Tpt. 40. § szerinti hatósági bizonyítványt – jelen Alaptájékoztató vonatkozó tagállami előírásoknak való megfelelősége esetén – elküldje.
Ha az Alaptájékoztató közzétételének engedélyezése és a Kibocsátó kérelme között eltelt időben olyan új tény, körülmény jut a Felügyelet tudomására, ami az Alaptájékoztató kiegészítését teszi szükségessé, a Felügyelet kötelezi a kérelmezőt az Alaptájékoztató kiegészítésére. Az Alaptájékoztató kiegészítését a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága is kezdeményezheti. A tájékoztató érvényességének lejárata után már nem áll fenn az a kötelezettség, miszerint jelentős új tényezők, lényeges hibák vagy lényeges pontatlanságok esetén a tájékoztatóhoz kiegészítést kell fűzni.
2.2. A notifikációs eljárás
A Felügyelet, amennyiben a jelen Alaptájékoztató közzétételét, illetve annak Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítését engedélyezte, a Kibocsátó kérésére hatósági bizonyítványt bocsáthat ki a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága rendelkezésére, amelyben igazolja, hogy az Alaptájékoztató megfelel az Európai Unió szabályainak. A hatósági bizonyítvánnyal egyidejűleg a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának megküldi az Alaptájékoztatót és – ha a másik tagállamban hatályos szabályok szerint szükséges, – a kérelmező által benyújtott más nyelvre lefordított összefoglalót is.
Ha a Felügyelet a Tpt. 27. § (7) bekezdése alapján valamely információnak az Alaptájékoztatóból való elhagyását engedélyezte, ennek tényét, valamint indokát is megjelöli a hatósági bizonyítványban.
A Felügyelet a hatósági bizonyítványt a Kibocsátó kérelemének kézhezvételét követő három munkanapon belül, illetőleg ha a kérelmet az Alaptájékoztató közzétételének engedélyezésére vonatkozó kérelemmel egyidejűleg nyújtotta
be a Kibocsátó, az Alaptájékoztató közzétételének engedélyezését követő munkanapon küldi meg a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának.
E szabályokat az Alaptájékoztató minden kiegészítésére is alkalmazni kell.
2.3. A Kötvényprogrammal kapcsolatos forgalomba hozatali dokumentumok
A Kötvényprogram feltételeit, a Kibocsátó bemutatását, valamint mindazt az információt, amelynek közlése a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír befektetői számára a magyar jogszabályok szerint kötelező, és amely a Felügyelet számára benyújtásra kerül, a jelen Alaptájékoztató tartalmazza. Az egyes Sorozatokban vagy Részletekben forgalomba hozott Kötvények vonatkozásában a forgalomba hozatal adatait a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza, amely a Felügyelet részére megküldésre kerül és azt a Kibocsátó közzé teszi.
2.4. A Kötvényprogrammal kapcsolatos forgalomba hozatali dokumentumok és egyéb tájékoztatások közzététele
A Kibocsátó hirdetményeit a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx), az MNB által üzemeltetett (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx) honlapon és a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx) teszi közzé.
Az Alaptájékoztató a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx) kerül közzétételre, illetve a Jegyzési Helyeken igényelhető. Jelen Alaptájékoztató jóváhagyásáról szóló hirdetményt a Kibocsátó közzéteszi a Világgazdaság című országos napilapban.
Az egyes kibocsátásokhoz kapcsolódó Végleges Feltételek, a hirdetmény, a Kibocsátó a Kötvényprogrammal összefüggő, nyilvánosság felé fennálló tájékoztatási kötelezettségei, illetve a rendszeres és rendkívüli tájékoztatásai a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx), a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx) az MNB által működtetett (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx) honlapon, illetve amennyiben a Kibocsátó a Kötvényeket a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezeti, úgy a kapcsolódó szabályozott információk ezen szabályozott piac által előírt helyen és módon is közzétételre kerülnek.
A Kibocsátó a kapcsolódó szabályozott információkat a Tpt. 56. §-ában foglaltak és a pénzügyminiszter 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelete szerint hozza nyilvánosságra.
A Kötvények Magyarország területén kívül történő, jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló forgalomba hozatala esetén a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok, a forgalomba hozatal államának jogszabályaira, illetve szabályozott piacának előírásaira tekintettel is, amennyiben alkalmazandók, az azok által kötelezővé tett eljárással történnek.
2.5. Az Alaptájékoztató és a forgalomba hozatallal kapcsolatos egyéb dokumentumok nyelve
Ha a Kötvény nyilvános kibocsátásra vagy a szabályozott piacra történő bevezetésre kizárólag Magyarország („székhely szerinti tagállam”) területén kerül sor, az Alaptájékoztatót magyar nyelven kell elkészíteni.
Ha a Kötvény nyilvános kibocsátásra vagy a szabályozott piacra történő bevezetésre a székhely szerinti tagállamon kívüli egy vagy több tagállamban kerül sor, a Kibocsátó választása szerint az Alaptájékoztatót vagy az ilyen tagállamok illetékes hatóságai által elfogadott nyelven, vagy angol nyelven kell elkészíteni. Az egyes fogadó tagállamok illetékes hatóságai csak az összefoglaló hivatalos nyelvükre (nyelveikre) történő fordítását írhatják elő. A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai által végzendő vizsgálat céljára a Kibocsátó választása szerint az Alaptájékoztatót vagy az ilyen hatóság által elfogadott nyelven, vagy angol nyelven kell elkészíteni.
Ha a Kötvény nyilvános kibocsátásra, illetve a szabályozott piacra történő bevezetésre a székhely szerinti tagállamot is magában foglaló egynél több tagállamban kerül sor, az Alaptájékoztatót magyar vagy angol nyelven, és azt a Kibocsátó választása szerint vagy az egyes fogadó tagállamok illetékes hatóságai által elfogadott nyelven is rendelkezésre kell bocsátani. Az egyes fogadó tagállamok illetékes hatóságai csak a 2003/71/EK irányelv 5. cikk (2) bekezdésében említett összefoglaló hivatalos nyelvükre (nyelveikre) történő fordítását írhatják elő.
2.6. A Magyarország területén kívüli forgalomba hozatal egyéb szabályai
A Kötvény Magyarország területén kívül történő forgalomba hozatalára a 2003/71/EK irányelv, a vonatkozó magyar jogszabályok, és a fogadó állam vonatkozó jogszabályainak figyelembevételével kerül sor. A Kötvény Magyarország területén kívül történő forgalomba hozatalának jelen Alaptájékoztatóban nem szereplő szabályait az adott forgalomba hozatalra vonatkozó Végleges Feltételek és – amennyiben ilyen van – a Forgalmazó irányadó szabályzatai tartalmazzák.
V. ÉRTÉKPAPÍRJEGYZÉK
1. FELELŐS SZEMÉLYEK / FELELŐSSÉGVÁLLALÁSI NYILATKOZAT
A vonatkozó „Felelős személyek / Felelősségvállalási nyilatkozat” az Alaptájékoztató III. 1. fejezetében található.
2. KOCKÁZATI TÉNYEZŐK
OTP Bank Nyrt.
A vonatkozó kockázati tényezők bemutatása az Alaptájékoztató II. KOCKÁZATOK című fejezetében található.
3. KULCSFONTOSSÁGÚ INFORMÁCIÓK
3.1. A kibocsátásban/ajánlattételben érintett természetes és jogi személyek érdekeltsége
Kibocsátó | OTP Bank Nyrt. (1051 Budapest, Nádor u. 16.) |
Fizető Bank | Az OTP Bank Nyrt., mint Kötvényprogram hatálya alatt forgalomba hozott Kötvényekkel kapcsolatos egyes fizetési tevékenységeket ellátó hitelintézet. Az OTP Bank Nyrt. jogosult a Kötvényekkel kapcsolatos fizető banki szolgáltatásra más, erre a forgalomba hozatal országa szerint engedéllyel rendelkező személyt megbízni, amely esetben az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza. |
Forgalmazó | Az OTP Bank Nyrt., mint a Kötvényprogram hatálya alatt forgalomba hozott Kötvények forgalomba hozatalát lebonyolító hitelintézet. Az OTP Bank Nyrt. jogosult a Kötvények forgalomba hozatalára más, erre a forgalomba hozatal országa szerint engedéllyel rendelkező személyt megbízni, amely esetben az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza. |
3.2. Az ajánlattétel okai és a bevétel felhasználása
A Kötvények forgalomba hozatalának célja, hogy a Kibocsátó, valamint az OTP Csoport üzleti tevékenységének finanszírozásához Kötvény kibocsátásán keresztül biztosítson forrásokat. A Kötvények forgalomba hozatalához közvetlenül kapcsolódó költségek előreláthatólag nem haladják meg a kibocsátásra kerülő Sorozatok/Részletek össznévértékének 1%-át. Amennyiben valamely Kötvény kibocsátásának az itt írtaktól eltérő célja van, akkor az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4. AZ AJÁNLOTT/BEVEZETETT ÉRTÉKPAPÍROKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK
Az OTP Bank Nyrt. felhívja a Befektetők figyelmét, hogy az OTP Bank Nyrt. 2019/2020. évi Kötvényprogram Alaptájékoztatójának és a vonatkozó hirdetmény közzétételének időpontjában még érvényben van – egészen 2019. augusztus 16. napjáig – az OTP Bank Nyrt. 2018/2019. évi 200.000.000.000 forint keretösszegű Kötvényprogramja. Az OTP Bank Nyrt. a jelen Alaptájékoztató és a vonatkozó hirdetmény közzétételétől fogva csak és kizárólag a jelen Kötvényprogram keretében hoz nyilvánosan forgalomba kötvényeket, legfeljebb a Kötvényprogram engedélyezett keretösszegének erejéig.
A jelen 4. pont és a 3. pont határozza meg a Kötvények általános feltételeit (a „Kötvényfeltételek”), amely Kötvényfeltételek minden egyes Okirat (meghatározását lásd az alábbiakban) részét képezik.
Az egy Sorozatban, illetve Részletben forgalomba hozott dematerializált Kötvények adatait a Tpt. 7.§ (2) bekezdésében meghatározott, értékpapírnak nem minősülő okirat („Okirat”) tartalmazza. Az Okiratot a Kibocsátó a Tpt. 9. § (1) bekezdésének megfelelően a KELER-nél, mint központi értékpapír-számlavezetőnél helyezi letétbe.
Az egyes Sorozat/Részlet forgalomba hozatalokra vonatkozó Végleges Feltételek, a Kötvényfeltételeket kiegészítő, további feltételeket is megállapíthat a Rendeletben foglaltak betartásával. A Kötvényfeltételeket kiegészítő ilyen további feltételek, a Kötvényfeltételekkel együtt értelmezendők, ezen feltételek együttesen tartalmazzák az egyes Sorozat/Részlet forgalomba hozatalokra vonatkozó valamennyi feltételt.
A vonatkozó Végleges Feltételek (illetve annak alkalmazandó rendelkezései) az ahhoz készített Okirat részét fogják képezni. A jelen Alaptájékoztató V. fejezete ismerteti a Végleges Feltételekben feltüntethető feltételeket. A Végleges Xxxxxxxxxx fogják meghatározni, hogy ezen feltételek közül melyek vonatkoznak az adott Kötvényekre. A Kötvényfeltételekben használt fogalmakat az idézőjelbe („”) és nagy kezdőbetűvel írtaknak megfelelően kell alkalmazni. A Végleges Feltételek nem módosítják, nem váltják fel a Kötvényfeltételeket. A "vonatkozó Végleges Feltételek"-re történő hivatkozás a Kötvényhez készült Okirat részét képező Végleges Feltételekre (illetve annak vonatkozó rendelkezéseire) utal.
A jelen Kötvény a Kibocsátó által forgalomba hozott Sorozat (meghatározását lásd az alábbiakban) egyik Kötvénye. A "Kötvények"-re történő hivatkozáson a továbbiakban a jelen Sorozatba tartozó Kötvények Meghatározott Pénznemben kifejezett legkisebb Meghatározott Névértéke értendő. A Kötvényfeltételekben a "Részlet " vagy „Részkibocsátás” olyan Kötvényeket jelent, amelyek azonos típusúak, azonos előállításúak és azonos jogokat testesítenek meg. A "Sorozat" olyan Részletek összessége, amelyek azonos típusúak, azonos előállításúak és azonos jogokat testesítenek meg, de az egyes Részletek Értéknapja és/vagy Forgalomba Hozatali Ára eltérő.
A Végleges Feltételekben használt szavak és kifejezések ugyanúgy értelmezendők, mint a Kötvényfeltételekben, kivéve, ha a szövegkörnyezetből más következik, vagy az attól eltérő értelmezésre kifejezett utalás történik.
4.1. Az eladásra felajánlott/bevezetett értékpapírok fajtája és osztálya, ideértve az ISIN-kódot (nemzetközi értékpapír-azonosító szám) és más értékpapír-azonosító számokat is
4.1.1 Az eladásra felajánlott/bevezetett értékpapírok fajtája, osztálya
Az eladásra felajánlott/bevezetett értékpapírok a Kötvényrendelet, valamint a Tpt. 12/B.§ szerinti Kötvények. A Kötvények a Kötvényrendelet, valamint a Tpt. 12/B.§ értelmében hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok. A Tpt. 12/B.§ szerint a Kötvényben a Kibocsátó (az adós) arra kötelezi magát, hogy az ott megjelölt pénzösszegnek az előre meghatározott kamatát vagy egyéb jutalékait, valamint az általa vállalt esetleges egyéb szolgáltatásokat, továbbá a pénzösszeget a Kötvény mindenkori tulajdonosának, illetve jogosultjának (a hitelezőnek) a megjelölt időben és módon megfizeti, illetőleg teljesíti. A Kötvényrendelet alapján, a Kötvényeken alapuló követelések a Kibocsátóval szemben nem évülnek el.
4.1.1.1 A Kötvények fajtái a kamat/hozam számítása szerint
A Kötvény a kamat/hozam számítása szerint lehet olyan kötvény,
(i) amelynek kamatlába a Lejárat Napjáig nem változik vagy a forgalomba hozatala előtt megállapított mértékre változik ("Fix Kamatozású Kötvény");
(ii) amelynek kamatlábát valamely piaci kamatláb szerint periodikusan állapítják meg ("Változó Kamatozású Kötvény");
(iii) amelynek Forgalomba Hozatali Árát a Meghatározott Névérték a Lejárat Napjáig számított Hozam mértékével haladja meg ("Diszkont Kötvény");
(iv) amelynek kamatlába valamilyen képlet alapján kerül meghatározásra ("Indexált Kamatozású Kötvény");
(v) amelyre a kamat a Kötvény névértékének devizájától eltérő devizában is fizethető ("Kettős Pénznemű Kamatozó Kötvény"),
vagy az előbbiek bármelyikének kombinációja az arra vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott Kamatszámítási Alaptól függően.
4.1.1.2 A Kötvények fajtái a tőkeösszeg meghatározása szerint
A Kötvény a tőkeösszeg meghatározása szerint lehet olyan Kötvény,
(i) amelynek Végső Visszaváltási Összege a Meghatározott Névérték („Végtörlesztéses Kötvény”)
(ii) amelynek Végső Visszaváltási Összege valamilyen képlet alapján kerül kiszámításra ("Indexált Visszaváltási Összegű Kötvény");
(iii) amelyek tőkeösszegének visszafizetésére részletekben kerül sor ("Részletekben Törlesztendő Kötvény");
(iv) amelynek Végső Visszaváltási Összege névértékének devizájától eltérő devizában is fizethető ("Kettős Pénznemű Visszaváltási Összegű Kötvény");
(v) amelynek Forgalomba Hozatali Ára forgalomba hozatalkor teljes egészében nem kerül befizetésre ("Részben Fizetett Kötvény"),
vagy az előbbiek bármelyikének kombinációja az arra vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott Visszaváltási/Kifizetési Alaptól függően.
4.1.2 Az ISIN-kód (nemzetközi értékpapír-azonosító szám) és más értékpapír-azonosító számok
Az ISIN-kód a központi értéktár által kiadott, az azonos jogokat megtestesítő értékpapírok, illetőleg tőzsdei termékek azonosítására szolgáló betű vagy számjel összessége, illetve ezek kombinációja. Az ISIN-kódra és más értékpapír- azonosító számra vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.1.3 A Kötvény futamideje és névértéke
A Kötvény „Futamideje” a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott időtartam. A Kötvény névértékéről a vonatkozó Végleges Feltételek rendelkezik.
4.2. Az értékpapírok kibocsátása alapjául szolgáló jogszabályok
(i) Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény („Ptk.”),
(ii) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (”Tpt.”),
(iii) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. CCXXXVII. törvény („Hpt.”),
(iv) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény („Csődtv.”)
(v) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény („Bszt.”)
(vi) az Európai Unió Bizottságának a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az információk hivatkozással történő beépítése, a tájékoztatók közzététele és a reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 809/2004/EK rendelete (”Rendelet”),
(vii) a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztató jóváhagyására és közzétételére, valamint a reklámok terjesztésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről és a 809/2004/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló 2015. november 30-i 2016/301 bizottsági rendelet („2016/301 Rendelet”)
(viii) a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1011 rendelete („Benchmark Rendelet”)
(ix) a kötvényről szóló 285/2001. (XII.26.) Korm. rendelet (“Kötvényrendelet”),
(x) a dematerializált értékpapír előállításának és továbbításának módjáról és biztonsági szabályairól, valamint az értékpapírszámla, központi értékpapírszámla és az ügyfélszámla megnyitásának és vezetésének szabályairól szóló 284/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet („Demat. rendelet”),
(xi) a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló 82/2010. (III. 25.) Korm. rendelet („EHM Rendelet”)
(xii) a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség részletes szabályairól szóló 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet, továbbá
(xiii) Magyarországon kívüli forgalomba hozatal esetén a forgalomba hozatal államának vonatkozó jogszabályai, és
az Alaptájékoztatóban megjelölt egyéb jogszabályok.
4.3. Tájékoztatás arról, hogy az értékpapírok névre szólnak és dematerializált formában készültek-e, továbbá a nyilvántartást vezető szervezet neve és címe
A Kötvények Magyarországon dematerializált értékpapírként kerülnek előállításra. A Kibocsátó Tpt. értelmében kiállítja, és a Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zrt.-nél ("Keler Zrt." vagy „Központi Számlavezető”)
letétbe helyezi az egyes Sorozatok adatait tartalmazó – értékpapírnak nem minősülő – Okiratot. Amennyiben a Sorozatot alkotó kötvények számát a Kibocsátó Adagolt Kibocsátással növeli, akkor a Sorozatról kiállított Okirat érvénytelenítésre kerül és ezzel egyidejűleg a Részlet adatainak megfelelően módosított új Okirat kerül kiállításra.
Kötvények típusa | A Kötvények névre szólóak. A Kötvények Magyarországon kívüli forgalomba hozatala esetén azok típusa (névre szóló vagy bemutatóra szóló) a forgalomba hozatal államának jogszabályai által lehetővé tett módon kerülnek meghatározásra. |
Kötvények megjelenési formája | A Kötvények Magyarországon dematerializált értékpapírok, így azok nem kerülnek nyomdai úton előállításra. A jelen Alaptájékoztató és a Kötvények magyarországi forgalomba hozatalával kapcsolatos bármely nyomdai úton előállított dokumentum nem minősül értékpapírnak. A Kötvények Magyarországon kizárólag Értékpapírszámlán kerülnek előállításra, elektronikus jelként, így a Kötvények átruházására az Értékpapír-számla megterhelésével és jóváírásával kerülhet sor a Tpt. szabályai szerint. A vonatkozó Végleges Feltételekben foglalt rendelkezésekkel összhangban a névre szóló dematerializált Kötvényekről kiállított Okiratot a Tpt. 9. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés alapján a KELER Zrt.-nél helyezik letétbe. Az Okirat, illetve az adott Kötvények részleges visszaváltása és érvénytelenítése esetén az annak helyébe lépő új Okirat, vagy az adott Sorozatba tartozó újabb Kötvények kibocsátása esetén az annak helyébe lépő új Okirat, mindaddig letétben marad, amíg az adott Részletben, illetve Sorozatban forgalomba hozott Kötvények tulajdonosainak a Kötvényeken alapuló fizetési igényei kielégítésre nem kerülnek. A Kötvények Magyarországon kívüli forgalomba hozatala esetén azok megjelenítési formája a forgalomba hozatal államának jogszabályai által lehetővé tett módon kerülnek meghatározásra. |
Értékpapírszámla | A dematerializált értékpapírokról és a hozzá kapcsolódó jogokról a szolgáltató által az értékpapír-tulajdonos javára vezetett nyilvántartás. |
Központi Számlavezető vagy XXXXX | XXXXX Zrt. (1074 Xxxxxxxx, Xxxxxxx xx 00-00.), amely a Tpt. és a Demat. rendelet alapján a Kötvények központi nyilvántartását vezető szervezet (központi értéktár, központi értékpapírszámla vezetője). A Kötvények Magyarországon kívüli forgalomba hozatala esetén a központi nyilvántartást vezető szervezet nevét és címét a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza. |
4.4. A kibocsátás pénzneme
A Kötvények több Sorozatban és a Sorozatokon belül több Részletben hozhatók forgalomba, HUF-ban, vagy EUR-ban, vagy USD-ben, CHF-ben, BGN-ben, HRK-ban, RSD-ben, UAH-ban, RUB-ben vagy RON-ban. A Kötvény kibocsátásának pénznemét a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.5. Az eladásra felajánlott/kereskedésre bevezetett értékpapírok sorrendisége
A Kötvények a Kibocsátó közvetlen, feltétel nélküli nem alárendelt és nem biztosított kötelezettségeit testesítik meg. A Kötvények egymással, illetve (kivéve esetleges, a jogszabályi előírások révén elsőbbséget élvező kötelezettségeket) a Kibocsátó mindenkor fennálló egyéb, nem biztosított, nem alárendelt kötelezettségeivel legalább azonos ranghelyen állnak (pari passu), kivéve azokat a kötelezettségeket, amelyek jogosultjai a vonatkozó jogszabályok alapján elsőbbséget élveznek.
4.6. Az értékpapírokhoz kapcsolódó jogok, ideértve a jogok bármely korlátozását és a gyakorlásukra vonatkozó eljárást
4.6.1 A Kötvénytulajdonos jogai
A Tpt. 12/B.§ szerint a Kötvényben a Kibocsátó (az adós) arra kötelezi magát, hogy az ott megjelölt pénzösszegnek az előre meghatározott kamatát vagy egyéb jutalékait, valamint az általa vállalt esetleges egyéb szolgáltatásokat, továbbá a pénzösszeget a Kötvény mindenkori tulajdonosának, illetve jogosultjának (a hitelezőnek) a megjelölt időben és módon megfizeti, illetőleg teljesíti.
A Kötvényrendelet alapján, a Kötvényeken alapuló követelések a Kibocsátóval szemben nem évülnek el.
A Kötvénytulajdonost a Kötvények alapján megilletik a következő jogok az Alaptájékoztatóban, a vonatkozó Végleges Feltételekben és a vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételekkel:
(a) a Kötvény lejáratakor, valamint az Alaptájékoztató és a vonatkozó Végleges Feltételek által meghatározott időpontokban a Kibocsátótól – a Fizető Bank és a Forgalmazó közreműködésével – a Kötvényben meghatározott névérték és annak az előre meghatározott kamatát vagy egyéb jutalékait, valamint a Kibocsátó által vállalt esetleges egyéb pénzbeli szolgáltatások kifizetését követelni,
(b) a Kötvény megszerzése előtt, a jelen Alaptájékoztató és az abban hivatkozott dokumentumokat megismerni, a jogszabályokban meghatározott előzetes tájékoztatást a Forgalmazótól annak üzletszabályzata szerint megkapni,
(c) a Kötvényt annak futamideje alatt (i) – dematerializált Kötvény esetén a vonatkozó jogszabályokban meghatározott értékpapírszámlán – birtokolni és (ii) – amennyiben a Végleges Feltételek vagy jogszabály ezt nem zárja ki – azt biztosítékul adni és elidegeníteni,
(d) amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek ezt lehetővé teszik a Kibocsátótól a Kötvény lejárat előtti visszaváltását követelni és ez esetben a Kibocsátótól – a Fizető Bank és a Forgalmazó közreműködésével – vonatkozó Végleges Feltételek – ennek hiányában a jelen Alaptájékoztató – által meghatározott ellenérték kifizetését követelni,
(e) a Tpt.-ben meghatározott rendszeres és rendkívüli tájékoztatást kapni a Kibocsátótól vagy közreműködőjétől, és
(f) gyakorolni a Tpt.-ben és a vonatkozó jogszabályokban meghatározott egyéb jogokat.
Abban az esetben, ha a Kötvények (vagy azok egy részének) visszafizetése a Kötvényfeltételeknek megfelelően esedékessé válik, illetve azok lejártak, de még nem történt meg a teljes kifizetés a Kötvénytulajdonosoknak, akkor a Kötvénytulajdonosok a tulajdonjogukat megtestesítő értékpapír-számlára hivatkozva a Kibocsátó ellen közvetlenül jogosultak eljárást kezdeményezni, kivéve azt az esetet, ha a vonatkozó esedékességi dátumtól számított hét napos időszakon belül a Kötvényekkel kapcsolatban az esedékes összeg teljes megfizetése megtörténik a Kötvénytulajdonosok javára a Kötvényfeltételekkel összhangban.
4.6.2 A Kötvény jellegéből fakadó jogok
Amennyiben a Végleges Feltételekben ez jelölésre kerül, akkor a Kötvények a Kibocsátó alárendelt kötelezettségeit testesítik meg, amelyek részletes szabályait a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazzák, azzal, hogy a Hpt. 57. § (2) bekezdése szerint a Kibocsátó, mint hitelintézet felszámolása esetén az 575/2013/EU rendeletben meghatározott alárendelt kölcsöntőkéből eredő tartozást a Cstv. 57. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott tartozás kielégítését követően szükséges kielégíteni.
4.6.3 A Kötvénytulajdonos, a Kötvény megszerzése és átruházása, ennek korlátai
A Tpt. 138. § (2) bekezdésének megfelelően a "Kötvénytulajdonosokra" vagy "tulajdonosokra" történő – jelen Alaptájékoztatóban, a Végleges Feltételekben vagy bármely a Kötvénnyel kapcsolatos dokumentumban lévő – hivatkozások a Kötvények vonatkozásában azon személyeket jelentik, akik Értékpapírszámláján a Kötvényeket nyilvántartják. A Kötvények csak a KELER Zrt. mindenkori előírásaival és eljárásaival összhangban, az eladó értékpapír-számlájának megterhelésével és a vevő értékpapír-számláján történő jóváírással ruházhatók át. A Tpt. 6. §
(5) bekezdése értelmében a Kötvénytulajdonosok nem kérhetik a dematerializált Kötvények nyomdai úton történő előállítását.
A Kötvényeket csak a vonatkozó, hatályos jogszabályokkal és a jelen Alaptájékoztatóval összhangban szerezhetik meg belföldi magánszemélyek, jogi személyek, intézményi befektetők, valamint külföldi magánszemélyek, jogi személyek, szervezetek és intézményi befektetők akár külföldön, akár Magyarországon. Valamely Részlet során forgalomba hozott Kötvényekre vonatkozó értékesítési korlátozásokat az Alaptájékoztató és a vonatkozó Végleges Feltételek együttesen tartalmazza.
A Kötvények a Magyarország területén, illetve – jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítését követően – Szlovákiában, Bulgáriában, valamint Romániában kerülhetnek kibocsátásra. A Magyarország, mint székhely szerinti tagállam területén kívül a fogadó állam illetékes hatóságának 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő egyedi notifikációja alapján kerülhet sor kibocsátásokra. A Kibocsátó nem vállal kötelezettséget arra, hogy a Kötvények a Magyarország területén kívül forgalomba hozatalra kerülnek.
A jelen Alaptájékoztató és az adott Végleges Feltételek terjesztése, illetve a Kötvény forgalomba hozatala és
értékesítése egyes jogrendszerekben jogszabályi korlátozások alá eshet. A Kibocsátó nem állítja, hogy a jelen Alaptájékoztató valamely más országban az ott alkalmazandó jogszabályi vagy egyéb követelményeknek megfelelően jogszerűen terjeszthető, vagy azt, hogy a Kötvény jogszerűen ezen országokban kibocsátható vagy vásárolható, illetve nem vállal felelősséget az ilyen terjesztés vagy forgalomba hozatal, illetve vásárlás jogszerűségéért. Magyarországon kívül, és azon fogadó államon kívül, ahol a Kötvény a Kibocsátó által forgalomba hozatalra kerül, a Kibocsátó nem tett semmiféle olyan intézkedést, amely a Kötvény nyilvános forgalomba hozatalát vagy a jelen Alaptájékoztató terjesztését lehetővé tenné egy olyan országban, ahol a forgalomba hozatalhoz vagy a terjesztéshez ilyen intézkedésre szükség van. Ennek megfelelően, az ilyen országban a Kötvény nem bocsátható ki, illetve nem értékesíthető sem közvetve, sem közvetlenül.
Továbbá a jelen Alaptájékoztató, a hirdetmények vagy egyéb forgalomba hozatali dokumentumok nem terjeszthetők vagy hozhatók nyilvánosságra, kivéve akkor, ha azok olyan körülmények között történnek, amelyek biztosítják az adott ország vonatkozó jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek betartását (feltéve, hogy a Kibocsátó nyilatkozik erről). A Kötvények egyike sem került korábban, és a jövőben sem kerül nyilvántartásba vételre az Amerikai Egyesült Államok 1933. évi értékpapírokról szóló törvénye („Amerikai Értékpapírtörvény”) alapján.
Az Amerikai Értékpapírtörvény S Rendelkezésének megfelelően, a Kötvények egyikét sem lehet amerikai személyek részére vételre felajánlani, értékesíteni, átadni, illetve nem lehet az Amerikai Egyesült Államok területén a Kötvényt senki részére vételre felajánlani, értékesíteni és átadni.
A Kötvényprogram keretében kibocsátott Kötvényekre vonatkozóan az itt meghatározottakon kívül nincsen átruházási korlátozás, kivéve, ha az adott Sorozat tekintetében a kibocsátás Végleges Feltételei ilyen korlátozás alkalmazását írják elő. Ez esetben, a Kötvényrendelet alapján, a korlátozásba ütköző átruházás semmis.
4.6.4 A Kötvényekkel kapcsolatos értesítések
A Kötvényekkel kapcsolatos valamennyi értesítés akkor tekinthető érvényesen közöltnek, ha az a Budapesti Értéktőzsde (xxx.xxx.xx) és a Kibocsátó (xxx.xxxxxxx.xx) honlapján is megjelent. A Kibocsátó biztosítja, hogy az értesítések közzététele a vonatkozó jogszabályok és EU-s aktusok, az adott szabályozott piac vagy érintett felügyeleti hatóság előírásainak megfelelő módon történjen. Az ilyen értesítések azok első közzététele napján tekintendők közöltnek.
A Kötvénytulajdonosok részéről történő értesítések írásbeliek és – a vonatkozó Végleges Feltételek eltérő rendelkezése hiányában – a következő címre küldendők: OTP Bank Nyrt. H-1051 Budapest, Nádor u. 16.; az Értékpapírkibocsátások, Tőkepiaci Tranzakciók és Letétkezelési Osztály figyelmébe („Kijelölt Iroda”).
4.6.5 Irányadó jog és illetékesség
4.6.5.1 Irányadó jog
A Kötvények megszerzésével a befektető elfogadja, hogy a Kötvényekre, azok érvényességére, hatályosságára, és feltételeinek értelmezésére – a forgalomba hozatal államától és a nyilvántartás államától függetlenül – a magyar jog az irányadó, ide nem értve a magyar jog nemzetközi kollíziós magánjogi normáinak alkalmazását.
4.6.5.2 Illetékesség
A Kötvényekkel, azok forgalomba hozatalával, a forgalomba hozatal során keletkezett bármely dokumentummal vagy az azokból fakadóan felmerülő bármely vita, jogvita, értelmezési kérdés esetére a Kibocsátó és a Kötvénytulajdonosok alávetik magukat a magyar jog mindenkor hatályos hatásköri és illetékességi szabályai szerinti magyarországi székhelyű rendes bíróság illetékességének.
4.6.6 Általános munkanap-szabály
Amennyiben a Kötvényfeltételek (ideértve különösen a 4.7. pontban foglaltakat) vagy jogszabály kógens rendelkezése eltérően nem rendelkezik akkor, ha a Kötvényfeltételekben meghatározott határnap vagy határidő utolsó napja nem munkanapra esik, akkor a határnap a következő munkanap, illetve a határidő a következő munkanapon jár le.
A jelen pont alkalmazásában munkanap,
(i) a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott nap, ennek hiányában
(ii) olyan budapesti munkanap, amelyen az OTP Bank Nyrt. fizetési- és értékpapír műveletet végez és nyitva tart az általános üzletmenet számára.
4.7. A névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések
4.7.1 A Kötvények fajtái a kamat/hozam számítása szerint
A Kötvény a kamat/hozam számítása szerint lehet olyan Kötvény,
(i) amelynek Kamatlába a Lejárat Napjáig nem változik vagy a forgalomba hozatala előtt megállapított mértékre változik ("Fix Kamatozású Kötvény");
(ii) amelynek Kamatlábát valamely piaci kamatláb szerint periodikusan állapítják meg ("Változó Kamatozású Kötvény");
(iii) amelynek Forgalomba Hozatali Árát a Meghatározott Névérték a Lejárat Napjáig számított Hozam mértékével haladja meg ("Diszkont Kötvény");
(iv) amelynek Kamatlába valamilyen képlet alapján kerül meghatározásra ("Indexált Kamatozású Kötvény");
(v) amelyre a kamat a Kötvény névértékének devizájától eltérő devizában is fizethető ("Kettős Pénznemű Kamatozó Kötvény"),
vagy az előbbiek bármelyikének kombinációja az arra vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott Kamatszámítási Alaptól függően.
Amennyiben a fenti (ii), (iv) és (v) alpontokban szereplő kötvények kamat/hozam számításához a Kibocsátó a jelen Alaptájékoztató 4.2. (viii) pontjában felsorolt Benchmark rendelet 3. cikk (1) pontjának 3. alpontjában meghatározott Referenciamutatót vesz igénybe, a Kibocsátó a Végleges Feltételekben nyilatkozik arról, hogy az alkalmazott referenciamutatót olyan referenciamutató-kezelő állította-e elő, amelyet a Benchmark Rendelet 36. cikkében említett nyilvántartásba felvettek, figyelembe véve a Benchmark Rendelet 51. cikkének (3) bekezdésében foglaltakat.
4.7.2 Fix Kamatozású Kötvények kamata (a névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések, a kamat esedékessé válásának időpontjára vonatkozó rendelkezések, a kamatfizetési időpontok, a kamattörlesztésre vonatkozó követelések érvényességének határideje)
Minden egyes Fix Kamatozású Kötvény a Meghatározott Névértéke után (a Részben Fizetett Kötvények esetén a kifizetett rész, a Részletekben Törlesztendő Kötvények esetében a még nem teljesített Törlesztő Részletek után) a Kamatszámítás Kezdőnapjától (azt is beleértve), éves szinten a Kamatláb(ak) mértékével számolva kamatozik. A Kötvényfeltételekben a "Fix Kamatozási Időszak" a Kamatfizetési Naptól (vagy a Kamatszámítás Kezdőnapjától) (azt is beleértve) a következő (vagy az első) Kamatfizetési Napig (de azt nem beleértve) terjedő időszakot jelenti. A kamatok a Lejárat Napjáig terjedő időszakban minden évben a Kamatfizetési Nap(ok)on és a Lejárat Napján fizetendők. Az Egységesített Értékpapír Hozammutató az aktuális Végleges Feltételekben kerül feltüntetésre, a vonatkozó jogszabályban meghatározottak szerint.
Ha a kamatot a Fix Kamatozási Időszaktól eltérő időszakra kell számítani, akkor a kamat kiszámításához a Meghatározott Névértéket először a Kamatlábbal, majd a vonatkozó Kamatbázissal kell összeszorozni. Az eredményként kapott összeget a Meghatározott Pénznem legközelebbi váltópénzére kell kerekíteni, a váltópénz felét felfelé kerekítve (vagy más kerekítési szabályt alkalmazva, ha az irányadó piaci szokások azt úgy rendelik).
Ha a vonatkozó Végleges Feltételek másként nem rendelkezik, az egyes Fix Kamatozási Időszakokat lezáró (de abba nem számító) Kamatfizetési Napon a Fix Kamatozási Időszakra fizetendő kamat összege a Fix Kamatösszeg lesz. Ha a vonatkozó Végleges Feltételek úgy rendelkezik, a Kamatfizetési Napon fizetendő kamat összege az abban meghatározott Töredékösszeg lesz.
"Kamatbázis" a jelen 4.7.2. Kötvényfeltételnek megfelelően számított kamatösszeg tekintetében a következőket jelenti:
(i) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "30/360" "360/360" "Kötvény-alapú" vagy "30E/360" "Eurokötvény-alapú"számítást ír elő, akkor a következő képletet kell használni: (D2 - D1 + 30 (M2- M1) + 360 (Y2-Y1))/360 (ahol a Y1/M1/D1 rendre a Fix Kamatozási Időszak kezdő dátumában szereplő év/hónap/nap számértéke; míg Y2/M2/D2 rendre a Fix Kamatozási Időszak végdátumában szereplő év/hónap,/nap számértéke) az alábbi korrekciók mellett:
(a) "30/360" "360/360" "Kötvény-alapú" bázis esetén:
(1) ha D1 a hónap 31. napja, akkor D1 értéke a kalkulációban 30 kell legyen;
(2) ha D2 a hónap 31. napja és D1 a hónap 30. vagy 31. napja, akkor D2 értéke a kalkulációban 30 kell legyen.
(b) "30E/360" "Eurokötvény-alapú" bázis esetén:
(1) ha D1 a hónap 31. napja, akkor D1 értéke a kalkulációban 30 kell legyen;
(2) ha D2 a hónap 31. napja, akkor D2 értéke a kalkulációban 30 kell legyen.
(ii) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/360" számítást ír elő, akkor a Fix Kamatozási Időszak napjainak tényleges számát kell elosztani 360-nal.
(iii) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/365" számítást ír elő, akkor a Fix Kamatozási Időszak napjainak tényleges számát kell elosztani 365-tel.
(iv) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/365 (ÁKK)" számítást ír elő, akkor a Fix Kamatozási Időszak napjainak számát (de a számolásból kihagyva minden szökőév február 29. napját) kell elosztani 365-tel.
(v) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/Tényleges (ISDA)" számítást ír elő, akkor
– a vonatkozó ISDA konvencióknak megfelelően – a Fix Kamatozási Időszak szökőévre eső szakaszában lévő napok tényleges számát 366-tal kell elosztani, a Fix Kamatozási Időszak nem szökőévre eső szakaszában lévő napok tényleges számát pedig 365-tel kell elosztani, ennek a két hányadosnak az összege adja meg a kamatbázis értékét. A számítás során a szakaszok közötti határnap az év első naptári napja.
(vi) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételekben a "Tényleges/Tényleges " szerepel, akkor – a vonatkozó ISMA konvencióknak megfelelően – a Fix Kamatozási Időszak napjainak tényleges számát kell elosztani az egy évre eső Végleges Feltételekben meghatározott Kamatmegállapítási Napok számának és a Kamatmegállapítási Időszak napjai tényleges számának a szorzatával. Ahol a "Kamatmegállapítási Időszak" minden egyes Kamatmegállapítási Naptól (azt is beleértve) a következő Kamatmegállapítási Napig (de azt nem beleértve) terjedő időszak.
(vii) Egyéb a Végleges Feltételekben meghatározott Kamatbázis szabály.
Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételekben Munkanap Szabály került meghatározásra és valamely Kamatfizetési Nap egyébként olyan napra esne, amely egyébként nem Munkanap, akkor, ha a Munkanap Szabály:
(i) Következő Munkanap Szabály, a Kamatfizetés Napját el kell halasztani a legközelebbi olyan napra, amely Munkanap; vagy
(ii) Módosított Következő Xxxxxxxx Xxxxxxx, a Kamatfizetés Napját el kell halasztani a legközelebbi Munkanapra, kivéve, ha az így a következő naptári hónapra esne, ebben az esetben a Kamatfizetés Napját előre kell hozni az azt közvetlenül megelőző Xxxxxxxxxx; vagy
(iii) Megelőző Xxxxxxxx Xxxxxxx, a Kamatfizetési Napját előre kell hozni az azt közvetlenül megelőző Xxxxxxxxxx; vagy
(iv) a Végleges Feltételekben meghatározott egyéb Munkanap Szabály.
A Kötvényfeltételekben "Munkanap" olyan napot jelent, amely egyszerre:
(i) olyan nap, amelyen kereskedelmi bankok és devizapiacok fizetési műveleteket végeznek és nyitva tartanak az általános üzletmenet számára (ideértve a deviza-kereskedelmet és deviza-betét ügyleteket) Budapesten és a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott További Kereskedelmi Központban;
(ii) olyan nap, amelyen
(a) – az Eurón kívüli Meghatározott Pénznemben kifizetendő összeg tekintetében – kereskedelmi bankok és devizapiacok fizetési műveleteket végeznek és nyitva tartanak az általános üzletmenet számára (ideértve a deviza-kereskedelmet és deviza-betét ügyleteket) a vonatkozó Meghatározott Pénznem országának legfontosabb pénzügyi központjában (ha nem Budapest vagy a megjelölt További Kereskedelmi Központ), vagy
(b) (2) – Euróban fizetendő bármely összeg tekintetében – a Trans-European Automated Real-Time Gross Settlement Express Transfer (TARGET) Rendszer (a "TARGET Rendszer") nyitva áll; és
(iii) olyan nap, amikor a Központi Számlavezető pénzátutalásokat és értékpapír transzfereket hajt végre.
"Váltópénz" az eurótól különböző minden pénznem tekintetében az adott pénznem országában rendelkezésre álló legkisebb összegű fizetési eszköz (Magyarországon egy forint), az euró tekintetében pedig egy cent.
A Kötvény vonatkozásában a névleges kamatlábra, a fizetendő kamatra, a kamat esedékessé válásának időpontjára, a kamatfizetési időpontokra vonatkozó konkrét rendelkezéseket a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.7.3 A Változó Kamatozású Kötvények és Indexált Kamatozású Kötvények kamatai (a névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések, a kamat esedékessé válásának időpontjára vonatkozó rendelkezések, a kamatfizetési időpontok; mögöttes eszköz fajtájának ismertetése, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetése, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módja, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének
alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helye, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadások, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályok, a számítást végző ügynök neve)
4.7.3.1 Kamatfizetési Napok
Minden egyes Változó Kamatozású Kötvény és Indexált Kamatozású Kötvény a Meghatározott Névértéke után (a Részben Fizetett Kötvények a kifizetett rész, a Részletekben Törlesztendő Kötvények esetében a még nem teljesített Törlesztő Részletek után) a Kamatszámítás Kezdőnapjától (azt is beleértve) kamatozik.
A kamatok utólag fizetendők, amennyiben a Végleges Feltételek ettől eltérően nem rendelkezik:
(i) minden évben a vonatkozó Végleges Feltételekben kijelölt Meghatározott Kamatfizetési Nap(ok)on; vagy
(ii) amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételekben nincs(enek) Meghatározott Kamatfizetési Nap(ok) kijelölve, úgy minden olyan napon (minden ilyen nap minden egyes Meghatározott Kamatfizetési Nappal együtt egyenként "Kamatfizetési Nap"), amely a vonatkozó Végleges Feltételekben Meghatározott Időszakként megszabott számú hónappal vagy más időszakkal esik a megelőző Kamatfizetési Nap után, illetve – az első Kamatfizetési Nap esetében – a Kamatszámítás Kezdőnapja után.
A kamatot minden egyes, a Kamatfizetési Naptól (vagy a Kamatszámítás Kezdőnapjától) (azt is beleértve) a következő (vagy az első) Kamatfizetési Napig (de azt nem beleértve) tartó időszakra ("Kamatfizetési Időszak") kell fizetni.
4.7.3.2 A Munkanap Szabály
Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételekben Xxxxxxxx Szabály került meghatározásra és (x) a kérdéses naptári hónapban nincsen olyan nap, amely szám szerint megfelelne valamely Kamatfizetési Napnak, vagy (y) valamely Kamatfizetési Nap egyébként olyan napra esne, amely egyébként nem Munkanap, akkor, ha a Munkanap Szabály:
(i) Következő Munkanap Szabály, a Kamatfizetés Napját el kell halasztani a legközelebbi olyan napra, amely Munkanap; vagy
(ii) Módosított Következő Xxxxxxxx Xxxxxxx, a Kamatfizetés Napját el kell halasztani a legközelebbi Munkanapra, kivéve, ha az így a következő naptári hónapra esne, ebben az esetben a Kamatfizetés Napját előre kell hozni az azt közvetlenül megelőző Xxxxxxxxxx; vagy
(iii) Megelőző Xxxxxxxx Xxxxxxx, a Kamatfizetési Napját előre kell hozni az azt közvetlenül megelőző Xxxxxxxxxx; vagy
(iv) a Végleges Feltételekben meghatározott egyéb Munkanap Szabály.
A Kötvényfeltételekben "Munkanap" olyan napot jelent, amely egyszerre:
(i) olyan nap, amelyen kereskedelmi bankok és devizapiacok fizetési műveleteket végeznek és nyitva tartanak az általános üzletmenet számára (ideértve a deviza-kereskedelmet és deviza-betét ügyleteket) Budapesten és a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott További Kereskedelmi Központban;
(ii) olyan nap, amelyen
(a) – az Eurón kívüli Meghatározott Pénznemben kifizetendő összeg tekintetében – kereskedelmi bankok és devizapiacok fizetési műveleteket végeznek és nyitva tartanak az általános üzletmenet számára (ideértve a deviza-kereskedelmet és deviza-betét ügyleteket) a vonatkozó Meghatározott Pénznem országának legfontosabb pénzügyi központjában (ha nem Budapest vagy a megjelölt További Kereskedelmi Központ), vagy
(b) (2) – Euróban fizetendő bármely összeg tekintetében – a Trans-European Automated Real-Time Gross Settlement Express Transfer (TARGET) Rendszer (a "TARGET Rendszer") nyitva áll; és
(iii) olyan nap, amikor a Központi Számlavezető pénzátutalásokat és értékpapír transzfereket hajt végre.
4.7.3.3 Kamatláb
A Változó Kamatozású Kötvények és az Indexált Kamatozású Kötvények után mindenkor fizetendő Kamatláb a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározottak szerint kerül meghatározásra.
(i) ISDA kamatmeghatározás Változó Kamatozású Kötvények esetében
Ahol az a Kamatláb meghatározás módjaként ISDA Meghatározás szerepel a vonatkozó Végleges Feltételekben, a Kamatláb minden egyes Kamatfizetési Időszak tekintetében a vonatkozó ISDA Kamatláb plusz/minusz (ahogy a vonatkozó Végleges Feltételekben szerepel) a Kamatfelár (ha van ilyen) lesz. A jelen
(A) albekezdésben az egy Kamatfizetési Időszakra vonatkozó "ISDA Kamatláb (ISDA Rate)" egyenlő azzal a Változó Kamatlábbal, amelyet a Kibocsátó határozna meg, ha Számítást végző Megbízottként járna el egy, a 2000-es ISDA Definíciókat (amelyeket az International Swaps and Derivatives Association, Inc. adott közre, azoknak az első Sorozat/Részlet forgalomba hozatal értéknapján hatályos formájában) (a "2000-es ISDA Definíciók (2000 ISDA Definitions)") tartalmazó kamatláb-swap ügyletben és amelyben:
(a) a Referenciakamat megegyezik a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározottakkal;
(b) a Megjelölt Lejárat a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott időszak;
(c) az érintett Kamatváltozási Nap vagy (i) az adott Kamatfizetési Időszak első napja, ha a vonatkozó Referenciakamat a budapesti bankközi Kamatláb ("BUBOR"), a londoni bankközi kamatlábon ("LIBOR") vagy az Euró zóna bankközi kamatlábon ("EURIBOR") alapszik, vagy (ii) minden más esetben, ahogyan azt a vonatkozó Végleges Feltételek meghatározta.
A jelen (i) albekezdésben a "Változó Kamatláb (Floating Rate)", a "Számítást végző Megbízott (Calculation Agent)", a "Referenciakamat (Floating Rate Option)", a "Megjelölt Lejárat (Designated Maturity)" és a "Kamatváltozási Nap (Reset Date)" kifejezések a 2000-es ISDA Definíciókban meghatározott jelentéssel bírnak.
(ii) Változó Kamatozású Kötvények kamatmeghatározása "Képernyőoldal" alapján
Ahol a vonatkozó Végleges Feltételek a Kamatláb meghatározásának módjaként a "Képernyőoldal" alapján történő kamatmeghatározást írja elő, ott az egyes Kamatfizetési Időszakokra számított Kamatláb az alábbi szabályok megtartása mellett a következő lehet: a Referenciakamatlábként (amely éves mértékben, százalékban kerül kifejezésre)
(a) ajánlott kamatláb; vagy
(b) ajánlott kamatlábak számtani középértéke (ha szükséges, az ötödik tizedesjegyre kerekítve úgy, hogy a 0,000005 felfelé legyen kerekítve),
amely Referenciakamatláb a Vonatkozó Hírügynökségi Oldalon a Kamatmeghatározás Napján megjelenő, arra a napra megállapított adat, plusz vagy mínusz (a vonatkozó Végleges Feltételekben megadottak szerint) a Kamatfelár (ha van), a Kibocsátó meghatározása szerint. Ha a Vonatkozó Hírügynökségi Oldalon öt vagy több ajánlott kamatláb található, a legmagasabbat (vagy, ha több mint egy ilyen ajánlat van, csak az egyiket) és a legalacsonyabbat (vagy, ha több mint egy ilyen ajánlat van, csak az egyiket) a Kibocsátónak figyelmen kívül kell hagynia az ajánlott kamatláb számtani középértékének meghatározása szempontjából (a fentiek szerint kerekítve).
(iii) A Vonatkozó Hírügynökségi Oldal egy adott információ szolgáltatási rendszer (beleértve, de nem kizárólag a Reuter Monitor Money Rate Service-t („Reuters”) és a Bloomberg News Service-t („Bloomberg”) bármely oldala, szekciója, rovata, oszlopa vagy egyéb része, miként azt Referenciakamatláb szolgáltatása céljából meghatározhatják, vagy azon egyéb oldal, szekció, rovat, oszlop vagy más rész, amely az ilyet felválthatja az adott, vagy más információ szolgáltató rendszerben, de minden esetben azzal a kikötéssel, hogy ezeket olyan személy vagy szervezet jelölheti meg, aki vagy amely támogatja ezeknek az információknak a feltüntetését abból a célból, hogy a referencia kamatlábhoz hasonló kamatláb vagy árfolyam jelenjen meg.
4.7.3.4 Minimális és/vagy Maximális Kamatláb
Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek valamely Kamatfizetési Időszakra Minimális Kamatlábat ír elő, és ha a fenti 4.7.3.3. bekezdés szerint az adott Kamatfizetési Időszakra számított Kamatláb alacsonyabb, mint a Minimális Kamatláb, akkor a Kamatfizetési Időszak Kamatlába a Minimális Kamatláb lesz.
Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek valamely Kamatfizetési Időszakra Maximális Kamatlábat ír elő, és ha a fenti 4.7.3.3. bekezdés szerint az adott Kamatfizetési Időszakra számított Kamatláb magasabb, mint a Maximális Kamatláb, akkor a Kamatfizetési Időszak Kamatlába a Xxxxxxxxx Kamatláb lesz.
4.7.3.5 A Kamatláb meghatározása és a Kamatösszegek kiszámítása
A Kibocsátó a Kamatláb meghatározására megszabott időpontban vagy azt követően a lehető legrövidebb időn belül meghatározza a Kamatlábat a vonatkozó Kamatfizetési Időszakra. A Kibocsátó számítja ki az egyes Meghatározott Névértékű Változó Kamatozású Kötvények vagy Indexált Kamatozású Kötvények után az adott Kamatfizetési Időszakra fizetendő kamat összegét (a "Kamatösszeg"). Minden Kamatösszeg kiszámításához a Meghatározott Névértéket először a Kamatlábbal, majd a vonatkozó Kamatbázissal kell összeszorozni.
Az eredményként kapott összeget a vonatkozó Meghatározott Pénznem legközelebbi Váltópénzére kell kerekíteni, a váltópénz felét felfelé kerekítve (vagy más kerekítési szabályt alkalmazva, ha az irányadó piaci szokások azt úgy rendelik).
"Kamatbázis" a jelen 4.7.3. Kötvényfeltételnek megfelelően számított kamatösszeg tekintetében a következőket jelenti:
(i) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "30/360" "360/360" "Kötvény-alapú" vagy "30E/360" "Eurokötvény-alapú"számítást ír elő, akkor a következő képletet kell használni: (D2 - D1 + 30 (M2- M1) + 360 (Y2-Y1))/360 (ahol a Y1/M1/D1 rendre a Kamatfizetési Időszak kezdő dátumában szereplő év/hónap/nap számértéke; míg Y2/M2/D2 rendre a Kamatfizetési Időszak végdátumában szereplő év/hónap,/nap számértéke) az alábbi korrekciók mellett:
(a) "30/360" "360/360" "Kötvény-alapú" bázis esetén:
(1) ha D1 a hónap 31. napja, akkor D1 értéke a kalkulációban 30 kell legyen;
(2) ha D2 a hónap 31. napja és D1 a hónap 30. vagy 31. napja, akkor D2 értéke a kalkulációban 30 kell legyen.
(b) "30E/360" "Eurokötvény-alapú" bázis esetén:
(3) ha D1 a hónap 31. napja, akkor D1 értéke a kalkulációban 30 kell legyen;
(4) ha D2 a hónap 31. napja, akkor D2 értéke a kalkulációban 30 kell legyen.
(ii) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/360" számítást ír elő, akkor a Kamatfizetési Időszak napjainak tényleges számát kell elosztani 360-nal.
(iii) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/365" számítást ír elő, akkor a Kamatfizetési Időszak napjainak tényleges számát kell elosztani 365-tel.
(iv) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/365 (ÁKK)" számítást ír elő, akkor a Kamatfizetési Időszak napjainak számát (de a számolásból kihagyva minden szökőév február 29. napját) kell elosztani 365-tel.
(v) Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételek "Tényleges/Tényleges (ISDA)" számítást ír elő, akkor
– a vonatkozó ISDA konvencióknak megfelelőn – a Kamatfizetési Időszak szökőévre eső szakaszában lévő napok tényleges számát 366-tal kell elosztani, a Kamatfizetési Időszak nem szökőévre eső szakaszában lévő napok tényleges számát pedig 365-tel kell elosztani, ennek a két hányadosnak az összege adja meg a kamatbázis értékét. A számítás során a szakaszok közötti határnap az év első naptári napja.
(vi) Ha a vonatkozó Végleges Feltételekben a "Tényleges/Tényleges " szerepel, akkor – a vonatkozó ISMA konvencióknak megfelelően – a Fix Kamatozási Időszak napjainak tényleges számát kell elosztani az egy évre eső Végleges Feltételekben meghatározott Kamatmegállapítási Napok számának és a Kamatmegállapítási Időszak napjai tényleges számának a szorzatával. Ahol a "Kamatmegállapítási Időszak" minden egyes Kamatmegállapítási Naptól (azt is beleértve) a következő Kamatmegállapítási Napig (de azt nem beleértve) terjedő időszak.
(vii) Egyéb a Végleges Feltételekben meghatározott Kamatbázis szabály.
4.7.3.6 Értesítés a Kamatlábról és a Kamatösszegekről
A Kibocsátó az érintett felügyeleti hatóság és azon értéktőzsde, amelyre a Változó Kamatozású Kötvények vagy az Indexált Kamatozású Kötvények be vannak vezetve, tudomására hozza a Kamatlábat és az egyes Kamatfizetési Időszakokra eső Kamatösszegeket, illetve a megfelelő Kamatfizetési Napokat, és gondoskodik arról, hogy az erre vonatkozó értesítés a meghatározásuk után a lehető leghamarabb, de nem később, mint az azt követő első budapesti Munkanapon közzétegyék a 4.6.4. Kötvényfeltétel rendelkezéseinek megfelelően. Minden így közzétett Kamatösszeget és Kamatfizetési Napot utólag, előzetes értesítés nélkül módosítani lehet (vagy szükséges egyéb intézkedéseket lehet hozni módosítás útján), a Kamatfizetési Időszak lerövidítése vagy meghosszabbítása esetén. Minden ilyen módosítást haladéktalanul közölni kell a Központi Számlavezetővel, az érintett felügyeleti hatósággal, azon értéktőzsdékkel, amelyekre a Változó Kamatozású Kötvények vagy az Indexált Kamatozású Kötvények be vannak vezetve és a Kötvénytulajdonosokkal a 4.6.4 Kötvényfeltétel rendelkezései szerint.
4.7.3.7 Végleges igazolások
Minden egyes, a jelen 4.7.3 Kötvényfeltétel előírásainak értelmében a Kibocsátó által adott, kifejezett, közölt vagy kapott igazolás, közlemény, vélemény, számítás, átvett adat, meghatározás vagy döntés kötelező érvénnyel bír (kivéve a szándékos mulasztás, rosszhiszeműség vagy nyilvánvaló tévedés eseteit) a Kötvény tulajdonosainak mindegyikére.
4.7.3.8 A mögöttes eszköz fajtája
Amennyiben egy Kötvény Változó Kamatozású Kötvény vagy Indexált Kamatozású Kötvény kamatozása egy mögöttes eszköztől függ, akkor a mögöttes eszköz fajtája lehet bármely
(i) a Tpt. szerinti értékpapír,
(ii) a Bszt. szerinti pénzügyi eszköz,
(iii) a Bszt. szerinti áru,
(iv) a Bszt. szerinti árutőzsdei szolgáltatás tárgyát képező eszköz,
(v) pénzeszköz (forint, valuta, deviza),
(vi) a Ptk. szerinti dolog, jog, követelés (ideértve a hitelkövetelést is),
(vii) vagy az (i)-(vi) pontban foglaltak ára, árfolyama, az ezekből képzett bármely mutató, index.
4.7.3.9 A Kötvény kamatfizetésének származtatott összetevője és Kötvény értéke (árfolyama) közötti összefüggés
Amennyiben egy Kötvény Változó Kamatozású Kötvény vagy Indexált Kamatozású Kötvény utáni kamatfizetésnek származtatott összetevője is van, akkor a mögöttes eszköz (eszközök) értéke és a Kötvény értéke közötti összefüggést a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza, azzal, hogy itt kerülnek meghatározásra azok a körülmények, amikor a kockázat a legnyilvánvalóbb. Ilyen körülmény lehet az, amikor a származtatott eszköz kibocsátója, létrehozója, közzétevője vagy az által egyéb módon érintett személy a származtatott eszközre vonatkozó szabály (szerződés, tájékoztató, egyéb kötelező erejű dokumentum) következtében teljesítésre nem vagy csak részben köteles, amelynek következtében a Kötvény nem vagy csak részben fizet kamatot. Ez a Kötvény árfolyamára is negatív hatással lehet, ami azonban nem érinti azt, hogy a Kibocsátó – a jelen Alaptájékoztató eltérő rendelkezése hiányában és a Kötvény fajtájától függően – lejáratkor a Kötvény Névértékét fizeti meg a Kötvénytulajdonosnak.
4.7.3.10 Végleges Feltételek a Kötvény Változó Kamatozású Kötvény vagy Indexált Kamatozású Kötvény esetén
Amennyiben egy Kötvény Változó Kamatozású Kötvény vagy Indexált Kamatozású Kötvény, akkor a névleges kamatlábra és a fizetendő kamatra, a kamat esedékessé válásának időpontjára, a kamatfizetési időpontokra, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetésére, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módjára, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helyére, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadásokra, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályokra és a számítást végző ügynök nevére vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.7.3.11 Kettős Pénznemű Kamatozó Kötvények kamatai (a névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések, a kamat esedékessé válásának időpontjára vonatkozó rendelkezések, a kamatfizetési időpontok; mögöttes eszköz fajtájának ismertetése, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetése, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módja, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helye, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadások, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályok, a számítást végző ügynök neve)
A Kettős Pénznemű Kötvények tekintetében fizetendő kamatláb vagy a kamat összegét elsősorban a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott módon, ennek hiányában a 4.7.3. pontban írtaknak megfelelően kell megállapítani.
Amennyiben egy Kötvény Kettős Pénznemű Kötvény, akkor a névleges kamatlábra és a fizetendő kamatra, a kamat esedékessé válásának időpontjára, a kamatfizetési időpontokra, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetésére, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módjára, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helyére, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadásokra, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályokra és a számítást végző ügynök nevére vonatkozó információkat, a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.7.4 Részben Fizetett Kötvények kamatai (a névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések, a kamat esedékessé válásának időpontjára vonatkozó rendelkezések, a kamatfizetési időpontok; mögöttes
eszköz fajtájának ismertetése, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetése, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módja, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helye, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadások, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályok, a számítást végző ügynök neve)
A Részben Fizetett Kötvények esetében (amennyiben azok nem Diszkont Kötvények) a kamatokat a 4.7.3. pontban foglaltak szerint az adott Kötvények már befizetett névértéke után kell kiszámítani vagy más módon a vonatkozó Végleges Feltételek rendelkezései szerint.
Amennyiben egy Kötvény Részben Fizetett Kötvény, akkor a névleges kamatlábra és a fizetendő kamatra, a kamat esedékessé válásának időpontjára, a kamatfizetési időpontokra, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetésére, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módjára, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helyére, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadásokra, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályokra és a számítást végző ügynök nevére vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.7.4.1 Részletekben Törlesztendő Kötvények kamatai (a névleges kamatláb és a fizetendő kamatra vonatkozó rendelkezések, a kamat esedékessé válásának időpontjára vonatkozó rendelkezések, a kamatfizetési időpontok; mögöttes eszköz fajtájának ismertetése, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetése, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módja, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helye, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadások, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályok, a számítást végző ügynök neve)
A Részletekben Törlesztendő Kötvények esetében a kamatokat a 4.7.3. pontban írtaknak megfelelően az adott Kötvények még nem teljesített Törlesztő Részletek összege után kell kiszámítani vagy más módon a vonatkozó Végleges Feltételek rendelkezései szerint.
Amennyiben egy Kötvény Részletekben Törlesztett Kötvény, akkor a névleges kamatláb és a fizetendő kamatra, a kamat esedékessé válásának időpontjára, a kamatfizetési időpontokra, az alapul szolgáló a mögöttes eszköz ismertetésére, a mögöttes eszköz és a kamatláb összekapcsolásának módjára, a mögöttes eszköz korábbi és várható teljesítményének alakulására és volatilitására vonatkozó információk beszerzésének helyére, a mögöttes eszközt érintő piaci vagy elszámolási fennakadásokra, a mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályokra és a számítást végző ügynök nevére vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.7.5 Kamatozás késedelem esetén
Az egyes Kötvények (illetve amennyiben egy Kötvényt csak részben váltanak vissza, úgy annak csak a visszaváltott része) visszaváltásuk napjától kezdve nem kamatoznak (ha kamatozott egyáltalán) kivéve, ha a tőke visszafizetését jogellenesen késleltetik vagy megtagadják. Ilyen esetben a kérdéses tőkerész a Ptk. 6:48.§ (3) bekezdésében meghatározottak szerint kamatozik addig az időpontig, amíg az illető Kötvény után járó teljes összeg kifizetésre nem kerül.
4.7.6 Kamatozás Kötvények Visszavásárlása Esetén
Amennyiben a Kibocsátó visszavásárol Kötvényeket, úgy a visszavásárolt Kötvények tekintetében a visszavásárlás időpontját követően esedékes Kamatfizetési Napokon Kamatösszeg nem fizetendő. Amennyiben a visszavásárolt Kötvények a későbbiekben értékesítésre kerülnek, úgy az értékesített Kötvények tekintetében az értékesítés időpontját követő Kamatfizetési Napokon Kamatösszeg fizetendő. A félreértések elkerülése végett az értékesítést követő első Kamatfizetési Napon az így értékesített Kötvények tekintetében a fizetendő Kamatösszeg mértéke megegyezik az egyébként nem visszavásárolt és nem újraértékesített Kötvények tekintetében fizetendő Kamatösszeg mértékével.
4.7.7 A kamattörlesztésre vonatkozó követelések érvényességének határideje
A Kötvényrendelet alapján, a Kötvényeken alapuló kamatkövetelések a Kibocsátóval szemben nem évülnek el.
4.7.8 A kamattörlesztések kifizetése
A kamattörlesztések kifizetésére a 4.8.3. pont szabályait megfelelően alkalmazni kell.
4.8. Lejárat napja és a Kötvény törlesztésére vonatkozó rendelkezések, ideértve a visszafizetési eljárásokat, előtörlesztést és törlesztési feltételeket
4.8.1 A Kötvények fajtái a tőkeösszeg meghatározása szerint
A Kötvény a tőkeösszeg meghatározása szerint lehet olyan Kötvény,
(i) amelyek Végső Visszaváltási Összege a Meghatározott Névérték („Végtörlesztéses Kötvény”)
(ii) amelynek Végső Visszaváltási Összege valamilyen képlet alapján kerül kiszámításra ("Indexált Visszaváltási Összegű Kötvény");
(iii) amelyek tőkeösszegének visszafizetésére részletekben kerül sor ("Részletekben Törlesztendő Kötvény");
(iv) amelynek Végső Visszaváltási Összege névértékének devizájától eltérő devizában is fizethető ("Kettős Pénznemű Visszaváltási Összegű Kötvény");
(v) amelynek Forgalomba Hozatali Ára forgalomba hozatalkor teljes egészében nem kerül befizetésre ("Részben Fizetett Kötvény")
vagy az előbbiek bármelyikének kombinációja az arra vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott Visszaváltási/Kifizetési Alaptól függően.
4.8.2 A lejárat napja
A Kötvény lejáratának napjára vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.8.3 Kifizetések
4.8.3.1 A fizetés módja
A Kötvények kapcsán teljesítendő kifizetéseket a Központi Számlavezető nyilvántartásában az adott esedékességre vonatkozó – a Központi Számlavezető mindenkor hatályos szabályzatában meghatározott – fordulónap ("Fordulónap") végén az adott Kötvényeket illetően állománnyal rendelkező értékpapír-számlavezetők részére kell teljesíteni, a Központi Számlavezető vonatkozó mindenkor hatályos szabályzatával, rendelkezéseivel összhangban, valamint az alkalmazandó adózási jogszabályok figyelembevételével.
Az esedékes fizetést azon Kötvénytulajdonos részére kell teljesíteni, aki a Fordulónapon Kötvénytulajdonosnak minősül.
4.8.3.2 A Fizetési Nap
Ha a Kötvény kapcsán teljesítendő kifizetés napja nem Fizetési Nap, a Kötvénytulajdonos nem követelhet kifizetést a következő Fizetési Napig és ezzel a késedelemmel összefüggésben sem további kamatra sem egyéb kompenzációra nem tarthat igényt. "Fizetési Nap" minden olyan nap,
(i) amelyen kereskedelmi bankok és devizapiacok fizetési műveleteket végeznek és nyitva tartanak az általános üzletmenet számára (ideértve a deviza-kereskedelmet és deviza-betét ügyleteket) Budapesten és a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott További Kereskedelmi Központban; és
(ii) amelyen
(a) – az eurón kívüli Meghatározott Pénznemben kifizetendő összeg tekintetében – kereskedelmi bankok és devizapiacok fizetési műveleteket végeznek és nyitva tartanak az általános üzletmenet számára (ideértve a deviza-kereskedelmet és deviza-betét ügyleteket) a vonatkozó Meghatározott Pénznem országának legfontosabb pénzügyi központjában (ha nem Budapest vagy a megjelölt További Kereskedelmi Központ), vagy
(b) – euróban fizetendő bármely összeg tekintetében – a TARGET Rendszer nyitva áll; és
(iii) amelyen a Központi Számlavezető pénzátutalásokat és értékpapír transzfereket hajt végre.
4.8.3.3 A tőke és kamatok értelmezése
A Kötvényfeltételekben a Kötvényekkel kapcsolatos minden tőkére való hivatkozást úgy kell értelmezni, mint ami – ha alkalmazandó – magában foglalja az alábbiakat:
(i) a Kötvények Végső Visszaváltási Összegét;
(ii) (ha van ilyen) a Kötvények Választott Visszaváltási Összegét;
(iii) a Részletekben Törlesztendő Kötvények esetében a Törlesztő Részleteket; és
(iv) a kamaton kívül minden egyéb kifizetést, amelyet a Kibocsátó a Kötvények alapján vagy azokra tekintettel teljesít.
4.8.4 Visszaváltás
A Kötvények lejáratkor egy összegben, vagy a futamidő alatt részletekben (tőketörlesztés) névértéken, vagy a felett válthatók vissza a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározottak szerint. A Kötvények lejárat előtti visszaváltására vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.8.4.1 Visszaváltás lejáratkor
Amennyiben a Kibocsátó a Kötvényt addig nem váltotta vissza vagy érvénytelenítette az alábbiakban meghatározott módon, akkor minden egyes Kötvényt (ideértve többek között minden egyes Indexált Visszaváltási Összegű Kötvényt, és Kettős Pénznemű Visszaváltási Összegű Kötvényt) a vonatkozó Végleges Feltételekben megállapított, vagy az ott leírt módon meghatározott Végső Visszaváltási Összegben, az adott Meghatározott Pénznemben visszavált a Lejárat Napján.
4.8.4.2 Visszaváltás a Kibocsátó választása alapján
A Kibocsátó választása szerint jogosult a Kötvényt visszaváltani az itt meghatározott esetekben és módon:
(i) Amennyiben a Kibocsátó számára a vonatkozó Végleges Xxxxxxxxxx visszaváltási lehetőséget határoz meg, a Kibocsátó, miután a Kötvénytulajdonosokat a 4.6.4. Kötvényfeltétel rendelkezésével összhangban nem kevesebb mint 15 és nem több mint 30 nappal korábban értesítette – amely értesítésnek visszavonhatatlannak kell lennie és fel kell tüntetnie a visszaváltásra meghatározott napot –, bármelyik Választott Visszaváltási Napon visszaválthatja az akkor forgalomban lévő Kötvényeket vagy azok egy részét a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott, vagy az ott leírt módon megállapított Választott Visszaváltási Összeg(ek)ben a vonatkozó Választott Visszaváltási Napig (de azt nem beleértve) felhalmozott kamatokkal együtt (ha van ilyen). Az ilyen visszaváltáskor fizetett összeg nem lehet alacsonyabb, mint a Minimális Visszaváltási Összeg, és nem lehet magasabb, mint a Maximális Visszaváltási Összeg, minden esetben a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározottak szerint. Amennyiben a Kibocsátó nem minden Kötvényt vált vissza, a visszaváltandó Kötvények ("Visszaváltott Kötvények") a Központi Számlavezető szabályaival és a vonatkozó Végleges Feltételekkel összhangban, legfeljebb 30 nappal a visszaváltásra kijelölt napot megelőzően (ezt a kiválasztási napot a továbbiakban "Kiválasztás Napjának" nevezzük) kerülnek kiválasztásra.
(ii) Kizárólag azon Kötvény(ek) Lejárata Előtti Visszaváltására, amely(ek) a Visszaváltás Napján a Kibocsátó tulajdonában van(nak) a Kibocsátó döntése alapján bármely időpontban sor kerülhet. Ebben az esetben a Kibocsátó nem köteles a Kötvénytulajdonosokat a Visszaváltásról az Alaptájékoztató V.4.8.4.2.(i) pontja szerint értesíteni (ami nem érinti a jogszabály által meghatározott közzétételi kötelezettségeket). Az ilyen Kötvény Lejárat Előtti Visszaváltási Összege a Kötvény Névértékével egyezik meg. A Kötvény(ek) Lejárata Előtti Visszaváltása Napját a Kibocsátó határozza meg. A Kötvény Visszaváltásával a Sorozat, illetve a Részkibocsátás a jegyzés lezárását követően Rendkívüli Tájékoztatásként nyilvánosságra hozott össznévértéke csökken, amelyet a Kibocsátó a Kötvénytulajdonosok hozzájárulása nélkül jogosult a Végleges Feltételekben és az egyéb kapcsolódó dokumentumban, azok módosításával feltüntetni, illetve közzétenni.
4.8.4.3 Visszaváltás a Kötvénytulajdonosok választása alapján
Amennyiben a Kötvénytulajdonosok a vonatkozó Végleges Feltételek szerint visszaváltási lehetőséggel rendelkeznek és a Kötvény tulajdonosa a 4.6.4. Kötvényfeltétel rendelkezésével összhangban a Végleges Feltételekben meghatározott időpontban ("Értesítési Időszak") ilyen tárgyú értesítést küld a Kibocsátónak, a Kibocsátó az értesítésben meghatározott lejárati napon visszaváltja az adott Kötvényt a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott feltételek szerint a Választott Visszaváltási Napon, a Választott Visszaváltási Összegben, a Választott Visszaváltási Napig (de azt nem beleértve) felhalmozott kamatokkal együtt.
A Kötvény visszaváltására vonatkozó jog gyakorlásához a Kötvénytulajdonosnak az értesítés időtartama alatt a rendes munkaidőn belül el kell juttatnia a Kijelölt Irodába egy, a Központi Számlavezető vagy a Kötvénytulajdonos értékpapír- számlavezetője által azon a napon kiállított tulajdonosi igazolást (amely a tulajdonjog mellett igazolja, hogy a visszaváltani kívánt Kötvények a Kibocsátó javára zárolás alá kerültek) és egy megfelelő módon kitöltött és aláírt értesítést (az akkor megkövetelt formában), amely értesítés a Kibocsátó Kijelölt Irodájában szerezhető be ("Visszaváltási Értesítés"). Ebben a Visszaváltási Értesítésben a tulajdonosnak meg kell jelölnie egy fizetési
számlaszámot, ahová a jelen Kötvényfeltételek szerint a kifizetést teljesíteni kell. A jelen pont szerint a Kötvénytulajdonosok által adott Visszaváltási Értesítés visszavonhatatlan.
4.8.4.4 Részletfizetések
A Részletekben Törlesztendő Kötvények a Törlesztő Részletekben és a Törlesztési Napokon kerülnek visszaváltásra.
4.8.4.5 Részben Fizetett Kötvények
A Részben Fizetett Kötvények visszaváltására a jelen Kötvényfeltétel és a vonatkozó Végleges Feltételek előírásai szerint kerül sor.
4.8.4.6 Érvénytelenítés
Valamennyi visszaváltásra kerülő Kötvény érvénytelenítésre kerül. Az ily módon érvénytelenített Kötvények nem bocsáthatók ki, illetve nem adhatók el újra. A félreértések elkerülése érdekében a Kibocsátó által kezdeményezett visszaváltáson kívüli jogcímen (pl. másodpiaci adásvétel) megszerzett Kötvényeket érvényteleníteni nem kell, de Kibocsátó jogosult azok visszaváltására.
4.8.4.7 Késedelmes fizetés a Diszkont Kötvényekre
Ha valamely Diszkont Kötvényre a fenti (a), (b) vagy (c) pontok szerinti visszaváltásakor a fizetendő összegek jogtalan visszatartására vagy kifizetésének megtagadására kerül sor, az ilyen Diszkont Kötvények tekintetében esedékes és visszafizetendő összeg a fenti 4(c) pont előírásai szerint kiszámított összeg lesz oly módon, mintha az abban hivatkozott visszaváltásra megállapított nap, illetve a Diszkont Kötvény esedékességi és fizetési napja az a nap lenne, amelyen az ilyen Diszkont Kötvénnyel összefüggésben járó összegek kifizetésre kerültek és a Hozam a Ptk. 6:48.§ (3) bekezdésében meghatározott késedelmi kamattal növelt összeg lenne.
4.9. A várható hozam és a hozam kiszámításának módja
4.9.1 A várható hozam
A várható hozammal kapcsolatos információkat – amennyiben a Kötvény vonatkozásában ilyen közzétételre kerül – a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.9.2 A hozam kiszámításának módja
A Fix Kamatozású Kötvények Forgalomba Hozatali Hozama az a belső megtérülési ráta, amely mellett a Fix Kamatozású Kötvény után járó kamat és tőke kifizetések diszkontált értéke megegyezik a bruttó, azaz felhalmozott kamatokkal növelt forgalomba hozatali árral. A Diszkont Kötvények Forgalomba Hozatali Hozama az a hozamráta, amely mellett a Diszkont Kötvény után lejáratkor esedékes kifizetés diszkontált értéke megegyezik a forgalomba hozatali árral.
A hozam kiszámításának módjával kapcsolatos további információkat – amennyiben a Kötvény vonatkozásában ilyen közzétételre kerül és az az EHM-re vonatkozó szabályoktól eltérő – a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
4.9.3 Az EHM
Amennyiben az EHM rendelet azt kötelezővé teszi, akkor Kibocsátó a vonatkozó Végleges Feltételekben közzéteszi az ún. egységesített értékpapír hozam mutatót („EHM”), amelyet a következőképpen kell számítani:
4. melléklet a 82/2010. (III. 25.) Korm. rendelethez
Az EHM kiszámításához a következő képletet kell alkalmazni, ha a lejáratig hátralévő futamidő 365 napnál kevesebb:
ahol:
n: a kamatfizetések száma, r: az EHM értéke,
ti: a vásárlás napjától az i-edik kifizetésig hátralévő napok száma, (k+tt)i: az i-edik kifizetéskor kifizetett kamat és tőketörlesztés összege.
5. melléklet a 82/2010. (III. 25.) Korm. rendelethez
Az EHM kiszámításához a következő képletet kell alkalmazni, ha a lejáratig hátralévő futamidő legalább 365 nap:
ahol:
n: a kamatfizetések száma, r: az EHM értéke,
ti: a vásárlás napjától az i-edik kifizetésig hátralévő napok száma, (k+tt)i: az i-edik kifizetéskor kifizetett kamat és tőketörlesztés összege.
4.10. A Befektetők/Kötvénytulajdonosok képviselete a Kötvények forgalomba hozatalakor, valamint a Kötvények futamideje alatt
A Kötvények jegyzése, illetve azokra aukciós ajánlat tétele a természetes személy Befektető, valamint a Kötvények megszerzését követően a Kötvénytulajdonos eljárása személyesen vagy (eseti vagy állandó meghatalmazással) képviselő útján is történhet, amennyiben azt jogszabály vagy a Kibocsátó vonatkozó üzletszabályzata nem zárja ki. A nem természetes személy Befektetőt/Kötvénytulajdonost a jogszabályban és/vagy működési formája szerinti szerződésben vagy annak alapján meghatározott természetes személyek képviselik a jogszabályban, szerződésben meghatározott módon és terjedelemben.
Képviselő eljárása esetén a jegyzéshez/aukciós ajánlathoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek a képviselt Befektetőt illetik meg, a jegyzéshez/aukciós ajánlathoz kapcsolódó felelősség szintén a képviseltet terheli, a Kötvények tulajdonjoga az allokációt követően a képviselt Befektetőre száll.
A meghatalmazás, így a képviselet jog megszűnik pl. a Befektető/Kötvénytulajdonos általi visszavonással, a meghatalmazásban meghatározott idő lejártával, feltétel bekövetkeztével, a Befektető/Kötvénytulajdonos vagy a meghatalmazott képviselő halálával, vagy jogszabályban meghatározott egyéb esetekben, továbbá az eseti meghatalmazás az abban meghatározott rendelkezés, jognyilatkozat megtételével veszti hatályát. A meghatalmazás megszűnése a Kibocsátóval szemben attól az időponttól hatályos, amikor az azt kiváltó körülményről a Kibocsátó hiteles tudomást szerez. A meghatalmazás megszűnése nem érinti a meghatalmazott által a megszűnés Kibocsátóval szembeni hatályosulásának időpontját megelőzően adott, de még nem teljesült megbízások hatályát, a Kibocsátó azonban kizárólag saját döntése szerint jogosult az ilyen megbízás teljesítését felfüggeszteni.
A Kibocsátó a Kötvénytulajdonosokat képviselő szervezetet nem nevez meg és ilyen képviseletre vonatkozó szabályokat nem állapít meg, de vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazhatnak ezzel kapcsolatos rendelkezéseket.
A Befektető/Kötvénytulajdonos Kötvények forgalomba hozatalakor történő, valamint a Kötvény futamideje alatti képviseletére vonatkozó további szabályokat, a benyújtandó okiratok formai és tartalmi előírásait, az alkalmazható ügyletkötési csatornákra vonatkozó szabályokat a Kibocsátó vonatkozó – Felügyelet részére benyújtott – üzletszabályzatai és szerződései, valamint a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazzák.
4.11. Új kibocsátások esetén nyilatkozat azon határozatokról, engedélyekről és jóváhagyásokról, amelyek alapján az értékpapírokat előállították és/vagy kibocsátották, illetve a jövőben előállítják és/vagy kibocsátják
4.11.1 Felhatalmazás a Kötvényprogram felállítására
Az OTP Bank Nyrt. Termékfejlesztési, Értékesítési és Árazási Bizottsága a 2019/138 sz. (2019. április 23-i dátumú) határozatában adott felhatalmazást a jelen Alaptájékoztatóban leírt Kötvényprogram felállítására.
4.11.2 Felhatalmazás a Kötvényprogram hatálya alatti egyedi forgalomba hozatalra
A Kötvényprogram hatálya alatti egyedi forgalomba hozatallal kapcsolatos felhatalmazás információit a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazzák, amennyiben az eltérő a 4.11.1 pontban foglaltaktól.
4.12. Új kibocsátások esetén az értékpapírok kibocsátásának várható időpontja
A Tpt. 31. § (2) bekezdése szerint a kibocsátási programra vonatkozóan közzétett Alaptájékoztató tizenkét hónapig hatályos. Kötvényeket a Kötvényprogram keretein belül az Alaptájékoztató közzétételének Felügyelet általi engedélyezését követő tizenkét hónapon belül lehet nyilvánosan forgalomba hozni vagy szabályozott piacra bevezetni. A Kötvényprogram hatálya alatti egyes Kötvények forgalomba hozatala várható időpontjával kapcsolatos szabályokat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
A Kibocsátó jogosult a Kötvénytulajdonosok hozzájárulása nélkül mind a korábban kibocsátott Kötvényekkel azonos Sorozatba tartozó, mind új Sorozatba tartozó Kötvények forgalomba hozatalára.
4.13. Az értékpapírok szabad átruházhatóságára vonatkozó korlátozások leírása
A Kötvények csak a KELER Zrt. mindenkori előírásaival és eljárásaival összhangban, az eladó értékpapír-számlájának megterhelésével és a vevő értékpapír-számláján történő jóváírással ruházhatók át. A Tpt. 6. § (5) bekezdése értelmében a Kötvénytulajdonosok nem kérhetik a dematerializált Kötvények nyomdai úton történő előállítását.
A Kötvényeket csak a vonatkozó, a Kötvények kibocsátásának időpontjában hatályos jogszabályokkal és a jelen Alaptájékoztatóval összhangban szerezhetik meg belföldi magánszemélyek, jogi személyek, intézményi befektetők, valamint külföldi magánszemélyek, jogi személyek, szervezetek és intézményi befektetők akár külföldön, akár Magyarországon. Valamely Részlet során forgalomba hozott Kötvényekre vonatkozó értékesítési korlátozásokat az Alaptájékoztató és a vonatkozó Végleges Feltételek együttesen tartalmazza.
A Kötvények a Magyarország területén, illetve – jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítését követően – Szlovákiában, Bulgáriában, Romániában, valamint Horvátországban kerülhetnek kibocsátásra. A Magyarország, mint székhely szerinti tagállam területén kívül a fogadó állam illetékes hatóságának 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő egyedi notifikációja alapján kerülhet sor kibocsátásokra. A Kibocsátó nem vállal kötelezettséget arra, hogy a Kötvények a Magyarország területén kívül forgalomba hozatalra kerülnek.
A jelen Alaptájékoztató és az adott Végleges Feltételek terjesztése, illetve a Kötvény forgalomba hozatala és értékesítése egyes jogrendszerekben jogszabályi korlátozások alá eshet. A Kibocsátó nem állítja, hogy a jelen Alaptájékoztató valamely más országban az ott alkalmazandó jogszabályi vagy egyéb követelményeknek megfelelően jogszerűen terjeszthető, vagy azt, hogy a Kötvény jogszerűen ezen országokban kibocsátható vagy vásárolható, illetve nem vállal felelősséget az ilyen terjesztés vagy forgalomba hozatal, illetve vásárlás jogszerűségéért. Magyarországon kívül, és azon fogadó államon kívül, ahol a Kötvény a Kibocsátó által forgalomba hozatalra kerül, a Kibocsátó nem tett semmiféle olyan intézkedést, amely a Kötvény nyilvános forgalomba hozatalát vagy a jelen Alaptájékoztató terjesztését lehetővé tenné egy olyan országban, ahol a forgalomba hozatalhoz vagy a terjesztéshez ilyen intézkedésre szükség van. Ennek megfelelően, az ilyen országban a Kötvény nem bocsátható ki, illetve nem értékesíthető sem közvetve, sem közvetlenül. Továbbá a jelen Alaptájékoztató, a hirdetmények vagy egyéb forgalomba hozatali dokumentumok nem terjeszthetők vagy hozhatók nyilvánosságra, kivéve akkor, ha azok olyan körülmények között történnek, amelyek biztosítják az adott ország vonatkozó jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek betartását (feltéve, hogy a Kibocsátó nyilatkozik erről). A Kötvények egyike sem került korábban, és a jövőben sem kerül nyilvántartásba vételre az Amerikai Egyesült Államok 1933. évi értékpapírokról szóló törvénye („Amerikai Értékpapírtörvény”) alapján. Az Amerikai Értékpapírtörvény S Rendelkezésének megfelelően, a Kötvények egyikét sem lehet amerikai személyek részére vételre felajánlani, értékesíteni, átadni, illetve nem lehet az Amerikai Egyesült Államok területén a Kötvényt senki részére vételre felajánlani, értékesíteni és átadni.
A Kötvényprogram keretében kibocsátott Kötvényekre vonatkozóan az itt meghatározottakon kívül nincsen átruházási korlátozás, kivéve, ha az adott Sorozat tekintetében a kibocsátás Végleges Feltételei ilyen korlátozás alkalmazását írják elő. Ez esetben, a Kötvényrendelet alapján, a korlátozásba ütköző átruházás semmis.
4.14. Adózás
4.14.1 Általános szabályok
Az Alaptájékoztató jelen része kizárólag általános információkat tartalmaz és kizárólag az Alaptájékoztató készítésekor hatályban lévő, Magyarország területén hatályos adózási szabályokat tartalmazza. Magyarország területén kívüli forgalomba hozatalkor irányadó általános adózási információkat a jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése, az ilyen forgalomba hozatalra vonatkozó Végleges Feltételek, illetve a Forgalmazó irányadó szabályzata tartalmazza. Az Alaptájékoztatóban foglalt általános információk nem vehetik figyelembe az egyes befektetők adókötelezettségét befolyásoló, a Kötvényekkel összefüggésben felmerülő valamennyi egyedi körülményt, így nem tekinthetők adótanácsadásnak a Kötvénytulajdonosok számára. A Kibocsátó nem vállal továbbá felelősséget az irányadó jogszabályokban, illetve az azokra vonatkozó joggyakorlatban az Alaptájékoztató készítésének időpontját követően bekövetkező változások következményeiért. A fentieknek megfelelően valamennyi egyedi esetben adótanácsadó igénybevétele ajánlott és szükséges.
A Kötvény révén juttatott kamatjövedelem kapcsán az OTP Bank Nyrt., mint a kötvény kibocsátója minősül kifizetőnek az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 7. § 31. pontja szerint vagy az OTP Bank Nyrt. helyett a kamatjövedelmet kifizető/juttató hitelintézet, befektetési szolgáltató a személyi jövedelemadóról 1995. évi CXVII. törvény 65. § (2) bekezdés szerint.
A Kötvénytulajdonosoknak teljesítendő kifizetések a mindenkor alkalmazandó pénzügyi vagy más jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban történnek. Ebből következően sem a Kibocsátó, sem pedig a Fizető Bank, sem a Forgalmazó (ha van ilyen) nem fog pótlólagos kifizetést teljesíteni abban az esetben, ha a Kötvények alapján teljesítendő kifizetésekből a kifizetőnek adót vagy más összeget kell levonnia. A Kibocsátó mint kifizető, valamint a Fizető Bank, és Forgalmazó (ha van ilyen) a hatályos jogszabályokkal összhangban nem felelős a Kötvény- tulajdonosokkal vagy más személyekkel szemben semmilyen díjért, költségért, veszteségért vagy kiadásért, amely az ilyen kifizetésekkel kapcsolatban keletkezik vagy a kifizetésekből ered, illetve a Kibocsátó és a Fizető Bank, valamint a Forgalmazó (ha van ilyen) nem érvényesíthet a Kötvénytulajdonosokkal vagy más személyekkel szemben ilyen díjat, költséget, veszteséget vagy kiadást.
4.14.2 Belföldi adóügyi illetőségű magánszemélyek és társaságok
4.14.2.1 Magánszemélyek
A magánszemélyek Kötvényekből keletkező kamatjövedelmét 15% jövedelemadó terheli, amelyet a kifizető állapít meg és von le a jövedelem kifizetése során. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 65. §-a szerint kamatjövedelemnek minősül a nyilvánosan forgalomba hozott és forgalmazott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír
(i) kamata és/vagy hozama csökkentve a vételárban felhalmozott kamattal a vételt követő első kamatfizetéskor, egyébként a jóváírt teljes kamata;
(ii) beváltásakor, visszaváltásakor, átruházásakor elért árfolyamnyereség növelve a vételárban megfizetett felhalmozott azon kamattal, amelyet az előző pont alapján az első kamatfizetéskor csökkentő tételként vettek figyelembe.
Amennyiben a kamatjövedelem nem kifizetőtől származik, akkor a magánszemély az adóhatósági közreműködés nélkül elkészített bevallásában állapítja meg, és a bevallás benyújtására előírt határidőig fizeti meg az adókötelezettséget.
4.14.2.2 Társaságok
A társasági adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény hatálya alá tartozó társaságok kötelesek figyelembe venni az adózás előtti eredményük meghatározása során a kötvénnyel végzett minden tranzakcióhoz kapcsolódó bevételt és kiadást. A kifizető nem von le adót a kötvény révén juttatott bevételből, az eredményt terhelő adókötelezettség teljesítése a gazdasági tevékenységet folytató társaságok kötelezettsége.
4.14.3 Külföldi adóügyi illetőségű magánszemélyek és társaságok
4.14.3.1 Magánszemélyek
A külföldi adóügyi illetőségű magánszemélyek, amennyiben Magyarország és az illetőség szerinti állam között van kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó egyezmény, vagy viszonosság, akkor annak figyelembevételével adóznak, ha a
magánszemély igazolja külföldi adóügyi illetőségét, valamint – ha az egyezmény úgy rendelkezik, akkor – haszonhúzói nyilatkozatot bocsát rendelkezésre.
A külföldi illetőség igazolására a külföldi adóhatóság - az adómentességhez való jogosultság igazolására a nemzetközi szervezet - által kiállított okirat angol nyelvű példánya, magyar nyelvű szakfordítása, vagy ezek egyikéről készült másolat szolgál (a továbbiakban: illetőségigazolás). Az illetőséget adóévenként akkor is igazolni kell, ha az illetőség a korábban benyújtott illetőségigazolás óta nem változott. A külföldi illetőségű magánszemély az illetőségigazolást az adóévben történt első kifizetés időpontját, illetősége változása esetén a változást követő első kifizetés időpontját megelőzően adja át.
Tekintettel arra, hogy az OTP Bank Nyrt. az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Aktv.) 43/H. §-ában meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség alanyának minősülő Jelentő Magyar Pénzügyi Intézmény, ezért az OTP Bank Nyrt. kifizető minőségében a külföldi magánszemély illetőségének megállapításakor az Aktv. 1. melléklet II-IV. és VII. pontjában meghatározott átvilágítási szabályok alkalmazásával állapítja meg az illetőséget. Ebben az esetben akkor kell illetőségigazolást benyújtani a kifizetést megelőzően, ha a vizsgálat eredményeként az került megállapításra, hogy a magánszemélynek több tagállamban, más államban, vagy más joghatósággal rendelkező területen van illetősége.
Adóügyi illetőségigazolás hiányában vagy amennyiben nincs egyezmény, illetve viszonosság a két állam között, akkor a külföldi magánszemélyek a mindenkor hatályos Személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerint adóznak.
A külföldi illetőségű magánszemély a kifizetést megelőzően, szakfordítással ellátott okiratban nyilatkozik arról, hogy a kifizetés tekintetében haszonhúzónak minősül-e, ha az alkalmazandó kettős adózás elkerülésére kötött egyezmény szerint e körülmény az adókötelezettséget befolyásolja. A nyilatkozat az ugyanazon szerződés alapján, ugyanazon jogcímen a naptári évben kifizetett összegre terjed ki a körülmények megváltozásáig.
Ha a külföldi illetőségű magánszemélytől levont adó mértéke magasabb, mint a nemzetközi egyezmény alapján alkalmazandó adómérték, akkor a külföldi illetőségű magánszemély az illetőségigazolás és a kifizető igazolása benyújtásával az állami adó- és vámhatóságnál adó-visszatérítési igényt terjeszthet elő. Az adókülönbözetet az adóhatóság a külföldi illetőségű magánszemély által megjelölt fizetési számlára utalja át.
4.14.3.2 Társaságok
A külföldi adóügyi illetőségű társaságoknak juttatott jövedelmet Magyarországon adókötelezettség nem terheli, kivéve, ha a bevétel a társaság magyarországi telephelyének tudható be A társaságok adókötelezettségét a vonatkozó kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény rendelkezéseinek megfelelően kell megállapítani.
5. AZ AJÁNLATTÉTEL FELTÉTELEI
5.1. Feltételek, ajánlati statisztikák, várható ütemezés és a jegyzéshez/ajánlattételhez szükséges intézkedések
5.1.1 Az ajánlattétel feltételei és a Végleges Feltételekre vonatkozó rendelkezések.
A jelen Kötvényprogram keretében a Kötvények nyilvánosan hozhatók forgalomba. Az egyes forgalomba hozatalok történhetnek jegyzési eljárás (Tpt. 49. §) vagy aukciós eljárás (Tpt. 50. §) útján. Az egyes forgalomba hozatalokhoz kapcsolódó ajánlattételek részletes feltételei a vonatkozó Végleges Feltételekben kerülnek meghatározásra. A Magyarország területén kívül történő – jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló – forgalomba hozatal esetén a forgalomba hozatalok a forgalomba hozatal államának jogszabályaira tekintettel is, az azok által lehetővé tett eljárással történhetnek.
A Kötvény forgalomba hozatalának napját a Kibocsátó a vonatkozó Végleges Feltételekben határozza meg.
A forgalomba hozatalok pénzneme szerint a Kötvények HUF-ban, EUR-ban, USD-ben, CHF-ben, BGN-ben, HRK-ban, RSD-ben, UAH-ban, RUB-ben és RON-ban kerülnek forgalomba hozatalra.
A forgalomba hozatalok országa szerint a Kötvények Magyarország területén, mint székhely-államban, illetve – jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítését követő külön notifikációs eljárást követően – az Európai Unió többi tagállamának területén, mint fogadó államban kerülhetnek forgalomba hozatalra.
A Kötvényprogram hatálya alatt a Kötvény forgalomba hozatala történhet adagolt kibocsátással, amely Kötvény adott időszak alatti folyamatos kibocsátása azonos lejárati időponttal.
Az 5.1. pont jegyzési eljárásra vonatkozó rendelkezéseit minden esetben alkalmazni kell, ha a jegyzés lebonyolítására Magyarország területén kerül sor. Az 5.1. pont jegyzési eljárásra vonatkozó rendelkezései Magyarország területén kívül történő forgalomba hozatalra akkor alkalmazhatók, ha az ilyen forgalomba hozatalra vonatkozó Végleges Feltételek vagy a Forgalmazó irányadó szabályzata eltérően nem rendelkezik.
Az 5.1. pont aukciós eljárásra vonatkozó rendelkezéseit minden esetben alkalmazni kell, ha az aukció lebonyolítására Magyarország területén kerül sor. Az 5.1. pont aukciós eljárásra vonatkozó rendelkezései Magyarország területén kívül történő forgalomba hozatalra akkor alkalmazhatók, ha az ilyen forgalomba hozatalra vonatkozó Végleges Feltételek vagy a Forgalmazó irányadó szabályzata eltérően nem rendelkezik.
5.1.2 A kibocsátás/ajánlattétel teljes összege; ha az összeget még nem rögzítették, a végleges ajánlati összeg nyilvános bejelentésének feltételei és időpontja.
A Kötvény forgalomba hozatali teljes összegét, illetve ha ezt az összeget a Végleges Feltételekben nem rögzítik, a végleges ajánlati összeg nyilvános bejelentésének feltételeit és időpontját a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
5.1.3 Az ajánlattételre nyitva álló idő, ideértve a lehetséges módosításokat is, a jegyzési és aukciós eljárás bemutatása.
5.1.3.1 A jegyzési eljárás lebonyolítása
5.1.3.1.A. A jegyzési ajánlatok benyújtása
Jegyzési ajánlatot a jegyzési ív kitöltésével és annak a jegyzési időszakon belül, a Jegyzési Helyeken történő átadásával tehet a Befektető (ideértve az elektronikus utat is).
„Jegyzési Hely”-nek minősülnek
(i) – a vonatkozó Végleges Feltételek eltérő rendelkezése hiányában – az OTP Bank Nyrt., mint Forgalmazó jelen Alaptájékoztatóhoz mellékelt fiókjai, az OTPdirekt telefonos szolgáltatás, az OTPdirekt internetes szolgáltatás, valamint az OTPdirekt Bróker internetes szolgáltatás, továbbá a telefax és az OTP Bank Nyrt. Privát Banki Híváskezelő szolgáltatása, továbbá
(ii) a vonatkozó Végleges Feltételekben megjelölt egyéb helyek.
A Befektető személyes eljárására és képviseletére vonatkozó szabályokat, a benyújtandó okiratok, szükséges nyilatkozatok formai és tartalmi előírásait, az alkalmazható ügyletkötési csatornákra (fiók, internet, telefon, stb.) vonatkozó szabályokat a Forgalmazó vonatkozó – Felügyelet részére benyújtott – üzletszabályzatai és szerződései tartalmazzák.
Tekintettel arra, hogy a Kötvények dematerializált formában kerülnek kibocsátásra, ezért a nyilvános forgalomba hozatal során jegyzés csak olyan személytől fogadható el, aki
(iii) – a Kibocsátó által intézményi ügyfélként nem kezelt Befektető esetén – a Forgalmazónál vezetett összevont értékpapírszámla és kapcsolódó fizetési számla (ügyfélszámla) vezetésre szerződést kötött, vagy
(iv) – a Kibocsátó által intézményi ügyfélként kezelt Befektető esetén – a jegyzés során a számlavezető azonosító adatait és a számára a Forgalmazónál vezetett összevont értékpapírszámla és fizetési számla számát megadta.
Az értékpapír-, és fizetési (illetve ügyfél-)számla nyitás feltételeit a Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzata és szerződései tartalmazzák.
Képviselő eljárása esetén a jegyzéshez kapcsolódó jogok és kötelezettségek a képviselt Befektetőt illetik meg, a jegyzéshez kapcsolódó felelősség szintén a képviseltet terheli, az értékpapír tulajdonjoga az allokációt követően a képviselt Befektetőre száll.
5.1.3.1.B. A jegyzett összeg megfizetésének módja és a jegyzés érvényessége
A Befektetőknek a jegyzési vételárat a jegyzéssel egyidejűleg a Forgalmazónál vezetett összevont értékpapírszámlához kapcsolt fizetési számlán (illetve ügyfélszámlán) kell biztosítani, kivéve, ha az OTP Bank Nyrt. és a Befektető között a jegyzési vételár teljesítésére külön írásbeli megállapodás jön létre a jegyzési ív aláírásával egyidejűleg.
Készpénznek a Forgalmazónál vezetett összevont értékpapírszámlához kapcsolódó fizetési számlára történő befizetése esetén a jegyzés helyén a Forgalmazó befizetési pénztári bizonylatot állít ki a befizetett összegről.
Átutalással történő fizetés esetén a jegyzés elfogadásának/érvényességének feltétele, hogy a jegyezni kívánt Kötvények teljes vételára a jegyzési ív aláírásával egyidejűleg a Befektető fizetési számláján rendelkezésre álljon.
Minősített befektetők a jegyzési vételár megfizetését más pénzforgalmi szolgáltatótól történő átutalással is teljesíthetik a Kibocsátó Végleges Feltételekben meghatározott számú elkülönített letéti számlájára. Átutalás esetén a jegyzési íven meghatározott összegnek a jegyzési ív leadásáig be kell érkeznie a letéti számlára, ide nem értve azon Befektetőket, akik a Forgalmazóval külön megállapodást kötöttek, és befizetési kötelezettségüket ezen külön megállapodásban foglaltaknak, vagy a Végleges Feltételekben meghatározottaknak megfelelően kötelesek teljesíteni.
Devizakülföldi ajánlattevők befizetésüket a hatályos devizajogszabályok rendelkezéseivel összhangban kötelesek teljesíteni.
Tekintettel arra, hogy a jegyzési időszak túljegyzés esetén három nap elteltével a megadott határnapot megelőzően is lezárható, az átutalásból eredő valamennyi kockázatot, így a lezárásig történő meg nem érkezés következményeit is a Befektető viseli.
A Forgalmazó a nem minősített befektető jegyzését csak abban az esetben fogadja el, ha a jegyzés fedezete a Jegyzési ív aláírásakor a Jegyzési Xxxx rendelkezésére áll, illetve a Befektető tudomásul veszi, hogy amennyiben a jegyzés időpontjára a fedezet nem áll a Forgalmazó rendelkezésére, akkor a jegyzés meghiúsul, kivéve, ha az OTP Bank Nyrt. és a Befektető között a jegyzési vételár teljesítésére külön írásbeli megállapodás jön létre a jegyzési ív aláírásával egyidejűleg.
5.1.3.1.C. A Jegyzés elfogadása
A jegyzésben feltüntetett összeg és az átutalt/befizetett összeg közötti különbözőség esetén a jegyzés az elkülönített letéti számlára beérkezett összeg erejéig kerül elfogadásra, illetve, ha a jegyzési íven ennél kisebb összeg szerepel, akkor a jegyzési íven szereplő összeg tekintendő irányadónak.
A jegyzéssel kapcsolatos információk teljes körét az Alaptájékoztató és a Végleges Feltételek együttesen tartalmazzák.
5.1.3.2 Az aukciós eljárás lebonyolítása
5.1.3.2.A. Aukciós ajánlatok benyújtása
A Kibocsátó a vonatkozó Végleges Feltételekben az aukciós ajánlat elfogadásának feltételéül szabhatja, hogy a minősített befektetőnek nem minősülő befektető értékpapírszámlával és kapcsolódó fizetési számlával rendelkezzen a Forgalmazónál.
A Befektetők aukciós ajánlatukat kitöltött és aláírt aukciós ív (formanyomtatvány) személyesen vagy a Tpt. 50§ (3) bekezdésében meghatározott módon történő benyújtásával tehetik meg az Aukciós ajánlattételi időszak Kezdetétől az Aukciós ajánlattételi időszak Zárásáig terjedő időszakban a Végleges Feltételekben megjelölt Ajánlattételi helyeken.
Az Aukciós ajánlattételi időszak Kezdetének és Zárásának időpontját és az értékesítési helyeket a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
Aukciós ajánlat személyesen vagy képviselő útján tehető. A Befektető személyes eljárására és képviseletére vonatkozó szabályokat, a benyújtandó okiratok formai és tartalmi előírásait, az alkalmazható ügyletkötési csatornákra vonatkozó szabályokat a Forgalmazó vonatkozó – Felügyelet részére benyújtott – üzletszabályzatai és szerződései tartalmazzák.
Tekintettel arra, hogy a Kötvények dematerializált formában kerülnek kibocsátásra, ezért a nyilvános forgalomba hozatal során aukciós ajánlat csak olyan személytől fogadható el, aki
(i) – a Kibocsátó által intézményi ügyfélként nem kezelt Befektető esetén – a Forgalmazónál vezetett összevont értékpapírszámla és kapcsolódó fizetési számla (ügyfélszámla) vezetésre szerződést kötött, vagy
(ii) – a Kibocsátó által intézményi ügyfélként kezelt Befektető esetén – az aukció során a számlavezető azonosító adatait és a számára a Forgalmazónál vezetett összevont értékpapírszámla és fizetési számla számát megadta.
Az értékpapír-, és bank (illetve ügyfél-)számla nyitás feltételeit a Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzata és szerződései tartalmazzák.
Képviselő eljárása esetén az aukciós ajánlathoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek a képviselt Befektetőt illetik meg, az aukciós ajánlathoz kapcsolódó felelősség szintén a képviseltet terheli, az értékpapír tulajdonjoga az allokációt követően a képviselt Befektetőre száll.
Ha alkalmazandó, aukciós ajánlatot a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott minimális Forgalomba hozatali árral megegyező vagy annál magasabb árfolyamon, illetve maximális forgalomba hozatali hozammal megegyező vagy annál alacsonyabb hozamon lehet tenni.
Egy Befektető több aukciós ajánlatot is tehet különböző árfolyamokon/hozamokon külön aukciós ív benyújtásával. Az ugyanazon Befektető által beadott különböző árfolyamon/hozamon megtett ajánlatok külön aukciós ajánlatként kerülnek értékelésre.
Az aukciós ajánlatban meghatározható Kötvények minimális és/vagy maximális mennyiségére vonatkozó információkat (”Minimális ajánlattételi mennyiség”, illetve ”Maximális ajánlattételi mennyiség”) a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
Az aukciós ajánlat benyújtásával a Befektető feltétlen és az ajánlattételi határidő lejártát követően visszavonhatatlan kötelezettséget vállal a Kötvények átvételére az ajánlatában feltüntetett teljes összeg erejéig, és tudomásul veszi, hogy ajánlata részben is (az ajánlott mennyiség meghatározott részére kiterjedően is) elfogadható.
5.1.3.2.B. Befizetés módja
Nem minősített befektető ajánlattevők az aukciós íven meghatározott összeg megfizetését az értékesítési helyeken készpénzzel, illetve a Forgalmazói feladatokat ellátó Kibocsátónál vezetett fizetési számlájuk feletti olyan rendelkezés megadásával teljesíthetik a Forgalmazói feladatokat ellátó Kibocsátó Végleges Feltételekben meghatározott számú elkülönített letéti számlájára, hogy a Forgalmazói feladatokat ellátó Kibocsátó az aukciós íven meghatározott összeget a számlán az Aukciós ajánlattételi időszak Zárásáig zárolja.
Minősített befektető ajánlattevők az aukciós íven meghatározott összeg megfizetését más pénzforgalmi szolgáltatótól történő átutalással is teljesíthetik a Forgalmazói feladatokat ellátó Kibocsátó Végleges Feltételekben meghatározott számú elkülönített letéti számlájára. Átutalás esetén az aukciós íven meghatározott összegnek az aukciós ív leadásáig be kell érkeznie a letéti számlára, ide nem értve azon ajánlattevőket, akik a Forgalmazói feladatokat is ellátó Kibocsátóval külön megállapodást kötöttek, s befizetési kötelezettségüket ezen külön megállapodásban foglaltaknak, vagy a Végleges Feltételekben meghatározottaknak megfelelően kötelesek teljesíteni.
Devizakülföldi ajánlattevők befizetésüket a hatályos devizajogszabályok rendelkezéseivel összhangban kötelesek teljesíteni.
5.1.3.2.C. Aukciós ajánlat érvényessége
A Befektető ajánlata csak akkor érvényes, ha
(i) a Befektető határidőben eleget tett az előbbiek szerinti fizetési, illetve átutalási kötelezettségének; illetve szabályszerűen megkötötte a Forgalmazóval a fizetésre vonatkozó külön megállapodást,
(ii) a benyújtott aukciós ív hiánytalanul ki van töltve, abból a Befektető személye és az ajánlat kétséget kizáróan megállapíthat,
(iii) az aukciós ív az arra meghatározott határidőben került benyújtásra, és
(iv) képviselő útján történő ajánlattétel esetén a benyújtott meghatalmazás, illetve képviseleti jogot igazoló okirat megfelel a jelen Alaptájékoztatóban és a Forgalmazó vonatkozó üzletszabályzatában és szerződéseiben foglalt feltételeknek.
5.1.3.2.D. Aukciós ajánlatok elfogadása
A Kibocsátó az ajánlatok ismeretében dönt az aukció során elfogadásra kerülő legalacsonyabb árfolyamról, mely alatti árfolyamot megjelölő ajánlatokat nem fogadja el, így azok érvénytelennek minősülnek. Az elfogadható legalacsonyabb árat tartalmazó ajánlatok részben is kielégíthetők az ”Allokáció azonos árfolyamszinten / hozamszinten” pontban ismertetett eljárás szerint. Az ajánlatok elfogadására a legmagasabb árfolyamú ajánlattal kezdve csökkenő sorrendben kerül sor, az árfolyamok alapján, legfeljebb a Sorozat meghirdetett maximális összegéig, figyelembe véve az 5.2.2.2.
pontban foglaltakat is. Az aukciós ajánlati íven szereplő összeg és az átutalt összeg közötti különbözőség esetén a Kibocsátó az ajánlatot a letéti számlájára beérkezett összeg erejéig tudja elfogadni, illetőleg ha az ajánlati íven ennél kisebb összeg szerepel, úgy az ajánlati íven szereplő összeg tekintendő mérvadónak.
Az aukcióval kapcsolatos információk teljes körét az Alaptájékoztató és a Végleges Feltételek együttesen tartalmazzák.
5.1.4 Az ajánlattétel tárgyát képező mennyiség leszállításának lehetősége és az értékpapírt lejegyzők/ajánlat tevők által befizetett többletösszeg visszafizetésének módja.
5.1.4.1 Lejegyezhető mennyiség leszállításának lehetősége jegyzési eljárásban
A Kibocsátó nem köti ki a lejegyezhető Kötvények mennyiségének leszállítását.
5.1.4.2 Az értékpapírt lejegyzők által befizetett többletösszeg visszafizetésének módja jegyzési eljárásban.
Amennyiben a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott minimális jegyzési mennyiség nem kerül lejegyzésre, a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – a kibocsátást meghiúsultnak tekinti és a Kötvények ellenértékét a hatályos jogszabályok szerinti módon és határidőben – kamatfizetési kötelezettség nélkül – visszatéríti.
A ki nem elégített, a csak részben kielégített, az érvénytelen jegyzésekhez kapcsolódóan teljesített befizetések, valamint a befizetett összegnek a jegyzési íven szereplő összeget meghaladó részének Kibocsátó általi – Forgalmazó útján történő – visszatérítésére a Jegyzési időszak Zárásától és eredményének megállapításától számított 7 napon belül levonásmentesen kerül sor. Amennyiben a jegyzési összeg befizetésére
(i) készpénzben került sor, akkor a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az összeget a Befektetőnek postai úton, az által megadott címre küldi meg,
(ii) átutalással került sor, a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az összeget a Befektetőnek a rendelkezésre álló fizetési számlára téríti meg,
(iii) a Forgalmazónál vezetett fizetési számla megterhelésével került sor, akkor a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az összeget a Befektetőnek a rendelkezésre álló fizetési számlájára írja jóvá, illetve ha a fizetési számla időközben megszűnt, akkor az (i) pontot alkalmazza.
A Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az általa a jelen pontnak megfelelően megkísérelt, de meghiúsult visszafizetés összegét felelős őrzésbe veszi és így tartatja nyilván az általános polgári jogi elévülési határidő leteltéig.
5.1.4.3 Az értékpapírra ajánlatot tevők által befizetett többletösszeg visszafizetésének módja aukciós eljárásban.
A ki nem elégített, a csak részben kielégített, az érvénytelen ajánlatokhoz kapcsolódóan teljesített befizetések, valamint a befizetett összegnek az aukciós ajánlatban szereplő összeget meghaladó részének Kibocsátó általi visszatérítésére az aukció lezárásától és eredményének megállapításától számított 7 napon belül levonásmentesen kerül sor. Amennyiben a jegyzési összeg befizetésére
(i) készpénzben került sor, akkor a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az összeget a Befektetőnek postai úton, az által megadott címre küldi meg,
(ii) átutalással került sor, a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az összeget a Befektetőnek a rendelkezésre álló fizetési számlára téríti meg,
(iii) a Forgalmazónál vezetett fizetési számla megterhelésével került sor, akkor a Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az összeget a Befektetőnek a rendelkezésre álló fizetési számlájára írja jóvá, illetve ha a fizetési számla időközben megszűnt, akkor az (i) pontot alkalmazza.
A Kibocsátó – a Forgalmazó útján – az általa a jelen pontnak megfelelően megkísérelt, de meghiúsult visszafizetés összegét felelős őrzésbe veszi és így tartatja nyilván az általános polgári jogi elévülési határidő leteltéig.
5.1.5 Az ajánlattétel legalacsonyabb és/vagy legmagasabb összege (az értékpapírok darabszámában vagy az összesített befektetendő összegben meghatározva).
5.1.5.1 A jegyzés legalacsonyabb és/vagy legmagasabb összege jegyzési eljárásban.
A jegyzés legalacsonyabb és/vagy legmagasabb összegét (az értékpapírok darabszámában vagy az összesített befektetendő összegben meghatározva) vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
5.1.5.2 A z ajánlattétel legalacsonyabb és/vagy legmagasabb összege aukciós eljárásban.
Az aukciós ajánlattétel legalacsonyabb és/vagy legmagasabb összegét (az értékpapírok darabszámában vagy az
összesített befektetendő összegben meghatározva) vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
5.1.6 Az értékpapírok kifizetésének és kiadásának módja és határideje.
Kötvények forgalomba hozatala
A jelen Kötvényprogram keretében a Kötvények nyilvánosan hozhatók forgalomba, kizárólag névre szólóan és dematerializált formában. A dematerializált Kötvény olyan névre szóló értékpapír, amelynek nincs sorszáma, a tulajdonos nevét, egyértelmű azonosítására szolgáló adatokat pedig az értékpapírszámla tartalmazza. Az egyes forgalomba hozatalok történhetnek jegyzési eljárás (Tpt. 49. §) vagy aukciós eljárás (Tpt. 50. §) útján.
Jegyzés az értékpapír forgalomba hozatala során az értékpapírt megszerezni szándékozó Befektetőnek az értékpapír megszerzésére irányuló, feltétlen és visszavonhatatlan nyilatkozata, amellyel az ajánlatot elfogadja és kötelezettséget vállal az ellenszolgáltatás teljesítésére, aukció pedig a forgalomba hozatal azon módja, amely keretén belül a Kibocsátó az általa meghatározott feltételek szerint lehetőséget biztosít ajánlattételre és a beérkezett vételi ajánlatok meghatározott szempont alapján versenyeznek. A Magyarország területén kívül történő – jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló – forgalomba hozatal esetén a forgalomba hozatalok a forgalomba hozatal államának jogszabályaira tekintettel is, az azok által lehetővé tett eljárással történhetnek.
Kötvények forgalomba hozatalának napja
A Kibocsátó a Kötvényekről egy példányban – értékpapírnak nem minősülő – okiratot állít ki, amely tartalmazza (i) a tulajdonos neve kivételével a Kötvény jogszabályban meghatározott valamennyi tartalmi kellékét (ii) a kibocsátásról szóló döntést (iii) a kibocsátott teljes sorozat össznévértékét (iv) a kibocsátott Kötvények számát, névértékét, és (v) a Kibocsátó cégszerű aláírását.
Amennyiben a kibocsátás jegyzési eljárással történik, a fenti okiratot a Kibocsátó legkésőbb a jegyzés tényleges lezárását követő napon állítja ki. Amennyiben a jegyzést követően allokációra kerül sor, az okiratot legkésőbb az allokáció lezárását követő napon kell kiállítani. Ha a Kibocsátó a forgalomba hozatalra aukciós eljárást választja, az okiratot legkésőbb az azt követő napon állítja ki, amikor a kibocsátandó Kötvény mennyisége véglegessé vált. Ezt követően fenti okiratot a Kibocsátó a KELER-nél helyezi el, és egyidejűleg megbízza azt a Kötvények előállításával.
Amikor a tulajdonosnak a Kötvények kiadására vonatkozó követelési joga megnyílt, a Kibocsátó haladéktalanul értesíti a KELER-t az allokáció eredménye alapján az értékpapír-tulajdonos számlavezetőjének személyéről és a központi értékpapírszámlán jóváírandó Kötvények darabszámáról. A Kibocsátó utasítására a KELER a központi értékpapírszámlákat a fenti okirat és a Kibocsátó értesítése alapján a Kötvények jóváírásával megnyitja. A Kibocsátó, mint értékpapír-számlavezető – a KELER-nek a központi értékpapírszámla megnyitásáról szóló értesítését követően – az abban megjelölt értéknappal, az általa vezetett értékpapírszámlán jóváírja a Kötvényeket és erről a számlatulajdonost értesíti.
A Kötvény forgalomba hozatalának a napját a Kibocsátó a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározza.
5.1.7 Az ajánlattétel eredményének nyilvánosságra hozatalára választott módszer teljes körű bemutatása, a nyilvánosságra hozatal időpontja.
5.1.7.1 Az ajánlattétel eredményének nyilvánosságra hozatala jegyzési eljárásban
A jegyzés eredményét (illetve részleges elfogadás esetén a jegyzési íven jelzett összeg elfogadott részéről) a Kibocsátó legkésőbb a Jegyzési időszak Zárását követő második budapesti munkanapon a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok közzétételi helyein megjelentetett tájékoztatás keretében nyilvánosságra hozza a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx), a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx) az MNB által működtetett honlapon (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx), illetve amennyiben a Kibocsátó a kötvényeket a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezeti, úgy a kapcsolódó szabályozott információk ezen szabályozott piac által előírt helyen és módon is közzétételre kerülnek. A Kibocsátó a kapcsolódó szabályozott információkat a Tpt. 56. §-ában foglaltak és a pénzügyminiszter 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelete szerint hozza nyilvánosságra. A Kötvények Magyarország területén kívül történő, jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló forgalomba hozatala esetén a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok, a forgalomba hozatal államának jogszabályaira, illetve szabályozott piacának előírásaira tekintettel is, amennyiben alkalmazandók, az azok által kötelezővé tett eljárással történnek.
5.1.7.2 Az ajánlattétel eredményének nyilvánosságra hozatala aukciós eljárásban
A Kibocsátó a beadott érvényes ajánlatokat az aukció napján összesíti és dönt az elfogadásukról. Az ajánlatok elfogadásáról vagy elutasításáról (illetve részleges elfogadás esetén az ajánlott összeg elfogadott részéről) a Forgalmazó legkésőbb az aukció napját követő második munkanapon (budapesti idő szerint) 9:00 óráig értesíti az ajánlattevőket. Az aukció eredményét a Kibocsátó legkésőbb az aukció napját követő második munkanapon a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok közzétételi helyein megjelentetett tájékoztatás keretében nyilvánosságra hozza a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx), a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx) az MNB által működtetett honlapon (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx), illetve amennyiben a Kibocsátó a kötvényeket a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezeti, úgy a kapcsolódó szabályozott információk ezen szabályozott piac által előírt helyen és módon is közzétételre kerülnek. A Kibocsátó a kapcsolódó szabályozott információkat a Tpt. 56. §-ában foglaltak és a pénzügyminiszter 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelete szerint hozza nyilvánosságra.
A Kötvények Magyarország területén kívül történő, jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló forgalomba hozatala esetén a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok, a forgalomba hozatal államának jogszabályaira, illetve szabályozott piacának előírásaira tekintettel is, amennyiben alkalmazandók, az azok által kötelezővé tett eljárással történnek.
5.1.8 Az elővásárlási jogok gyakorlásának eljárása, a jegyzési jog átruházhatósága és a nem gyakorolt jegyzési jogok kezelése.
A Kötvényekkel kapcsolatban harmadik személyek javára elővásárlási jog, jegyzési jog nem áll fenn, emiatt az elővásárlási jogok gyakorlásának eljárása, a jegyzési jog átruházhatósága és a nem gyakorolt jegyzési jog kezelése nem szükséges.
5.2. Forgalmazási terv és allokáció
5.2.1 Azon lehetséges befektetők megadása, akiknek felajánlják az értékpapírokat. Amennyiben az
ajánlattétel egyidejűleg két vagy több ország piacára vonatkozik, és az ajánlattétel egy szeletét e piacok közül néhány számára tartották vagy tartják fenn, jelezni kell, hogy melyik ez a szelet.
5.2.1.1 Azon lehetséges befektetők megadása, akiknek felajánlják az értékpapírokat
A Kötvényeket csak a vonatkozó, hatályos jogszabályokkal és a jelen Alaptájékoztatóval összhangban szerezhetik meg belföldi magánszemélyek, jogi személyek, intézményi befektetők, valamint külföldi magánszemélyek, jogi személyek, szervezetek és intézményi befektetők akár külföldön, akár Magyarországon. Valamely Részlet során forgalomba hozott Kötvényekre vonatkozó értékesítési korlátozásokat az Alaptájékoztató és a vonatkozó Végleges Feltételek együttesen tartalmazza.
5.2.1.2 Amennyiben az ajánlattétel egyidejűleg két vagy több ország piacára vonatkozik, és az ajánlattétel egy szeletét e piacok közül néhány számára tartották vagy tartják fenn, jelezni kell, hogy melyik ez a szelet.
Amennyiben az ajánlattétel egyidejűleg két vagy több ország piacára vonatkozik, és az ajánlattétel egy szeletét e piacok közül néhány számára tartották vagy tartják fenn, a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza majd azt az információt, hogy ez melyik szelet.
5.2.2 Eljárás, amelynek keretében az értékpapírt jegyzők értesítést kapnak a számukra kiutalt mennyiségről, és tájékoztatás arról, hogy az értesítést megelőzően megkezdődhet-e a kereskedés.
5.2.2.1 Kötvények elosztása túljegyzés esetén (allokáció) jegyzési eljárásban
A vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza az esetleges aluljegyzésre, vagy túljegyzésre vonatkozó össznévérték határokat. A Kibocsátó fenntartja a jogot arra vonatkozóan, hogy bármely Sorozatból a meghirdetett mennyiséget meghaladóan túljegyzést fogadjon el. Bármely sorozat túljegyzése esetén a Kibocsátó dönthet az adott sorozat jegyzéseinek teljes vagy részleges elfogadásáról. Részleges elfogadás esetén allokációra kerül sor. A Kibocsátó a Végleges Feltételekben határozza meg, hogy a következő három allokációs elv közül melyiket alkalmazza az egyes Sorozatok esetén:
(i) Kártyaleosztásos allokáció: Jegyzések részleges elfogadása esetén, a jegyzők közötti kártyaleosztásos allokációra kerül sor úgy, hogy minden érvényes jegyzéssel rendelkező jegyzőnek minden körben egy-egy
darab Kötvény kerül leosztásra. Abban a leosztási körben, amelyben már nem jutna valamennyi jegyzőnek újabb Kötvény, a fennmaradó Kötvények véletlenszerűen kerülnek leosztásra a jegyzők között.
(ii) Arányos elosztás: Az arányos elosztás elve értelmében a névértéket figyelembe véve, az elfogadott mennyiséghez tartozó árfolyamszinten versenyző ajánlatok között a fennmaradó Kötvények az ezen árfolyamszinten megajánlott össznévérték arányában kerülnek elosztásra a jegyzők között.
(iii) Magánszemélyek allokációs elsőbbsége: A magánszemély jegyzők allokációs elsőbbséget élveznek, amennyiben erről a Végleges Feltételek eltérően nem rendelkezik. Magánszemélyek jegyzésének részleges elfogadása esetén a Kötvények elosztása kártyaleosztásos módszerrel történik, azaz minden érvényes jegyzéssel rendelkező magánszemély jegyző számára minden körben egy-egy darab Kötvény kerül leosztásra. Abban a leosztási körben, amelyben már nem jutna valamennyi magányszemély jegyzőnek újabb Kötvény, a fennmaradó Kötvények véletlenszerűen kerülnek leosztásra a magánszemély jegyzők között. Abban az esetben, ha minden magánszemély jegyző jegyzése már teljes mértékben kielégítésre került, a további, nem magánszemély jegyzők között kártyaleosztásos allokációra kerül sor úgy, hogy minden érvényes jegyzéssel rendelkező nem magánszemély jegyző számára minden körben egy-egy darab Kötvény kerül leosztásra. Abban a leosztási körben, amelyben már nem jutna valamennyi nem magánszemély jegyzőnek újabb Kötvény, a fennmaradó Kötvények véletlenszerűen kerülnek a nem magánszemély jegyzők között leosztásra.
A jegyzés eredményét (illetve részleges elfogadás esetén a jegyzési íven jelzett összeg elfogadott részéről) a Kibocsátó legkésőbb a Jegyzési időszak Zárását követő második munkanapon a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok közzétételi helyein megjelentetett tájékoztatás keretében nyilvánosságra hozza a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx), a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx) az MNB által működtetett honlapon (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx), illetve amennyiben a Kibocsátó a kötvényeket a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezeti, úgy a kapcsolódó szabályozott információk ezen szabályozott piac által előírt helyen és módon is közzétételre kerülnek.
A Kibocsátó a kapcsolódó szabályozott információkat a Tpt. 56. §-ában foglaltak és a pénzügyminiszter 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelete szerint hozza nyilvánosságra. A Kötvények Magyarország területén kívül történő, jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló forgalomba hozatala esetén a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok, a forgalomba hozatal államának jogszabályaira, illetve szabályozott piacának előírásaira tekintettel is, amennyiben alkalmazandók, az azok által kötelezővé tett eljárással történnek.
5.2.2.2 Allokáció aukciós túlkereslet és azonos árfolyamszinten / hozamszinten tett ajánlatok esetén aukciós eljárásban
A vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza az esetleges aluljegyzésre, vagy túljegyzésre vonatkozó össznévérték határokat. Aukciós túlkereslet (túljegyzés) esetén a Kibocsátó fenntartja a jogot arra vonatkozóan, hogy eltérjen a meghirdetett mennyiségtől és meghatározza az aukción értékesítésre felajánlott mennyiséget. Ezen jog gyakorlásának időpontjára és módjára az aukció eredményének kihirdetésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Amennyiben több Befektető nyújt be aukciós ajánlatot ugyanazon árfolyamot/hozamot megjelölve, és a Kötvények elosztásakor nem elégíthető ki valamennyi ilyen Befektető Kötvényigénylése az adott árfolyamszinten/hozamszinten (túljegyzés), akkor allokációra kerül sor, amelynek során – a Kibocsátó a Végleges Feltételekben határozza meg, hogy a következő három allokációs elv közül melyiket alkalmazza az egyes Sorozatok esetén:
(i) Kártyaleosztásos allokáció: A Befektetők között a Kötvények elosztása kártyaleosztásos módszerrel történik, azaz minden még ki nem elégített, érvényes aukciós ajánlattal rendelkező befektető számára minden körben egy-egy darab Kötvény kerül leosztásra. Abban a leosztási körben, amelyben már nem jutna valamennyi befektetőnek újabb Kötvény, a fennmaradó Kötvények véletlenszerűen kerülnek leosztásra a befektetők között.
(ii) Arányos elosztás: Az arányos elosztás elve értelmében a névértéket figyelembe véve, az elfogadott mennyiséghez tartozó árfolyamszinten versenyző ajánlatok között a fennmaradó Kötvények az ezen árfolyamszinten megajánlott össznévérték arányában kerülnek elosztásra a befektetők között.
(iii) Magánszemélyek allokációs elsőbbsége: A magánszemély Befektetők allokációs elsőbbséget élveznek, amennyiben a Végleges Feltételek erről eltérően nem rendelkezik. Magánszemélyek aukciós ajánlatainak részleges elfogadása esetén a Kötvények elosztása kártyaleosztásos módszerrel történik, azaz minden még ki nem elégített, érvényes aukciós ajánlattal rendelkező magánszemély befektető számára minden körben egy-egy darab Kötvény kerül leosztásra. Abban a leosztási körben, amelyben már nem jutna valamennyi
magányszemély befektetőnek újabb Kötvény, a fennmaradó Kötvények véletlenszerűen kerülnek leosztásra a magánszemély befektetők között. Abban az esetben, ha minden magánszemély befektető érvényes aukciós ajánlata már teljes mértékben kielégítésre került, a további, nem magánszemély befektetők között kártyaleosztásos allokációra kerül sor úgy, hogy minden érvényes aukciós ajánlattal rendelkező nem magánszemély befektető számára minden körben egy-egy darab Kötvény kerül leosztásra. Abban a leosztási körben, amelyben már nem jutna valamennyi még ki nem elégített nem magánszemély befektetőnek újabb Kötvény, a fennmaradó Kötvények véletlenszerűen kerülnek a még ki nem elégített nem magánszemély befektetők között leosztásra.
Az aukció eredményét (illetve részleges elfogadás esetén az aukciós íven jelzett összeg elfogadott részéről) a Kibocsátó legkésőbb az Aukciós időszak Zárását követő második munkanapon a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok közzétételi helyein megjelentetett tájékoztatás keretében nyilvánosságra hozza a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx), a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx) az MNB által működtetett honlapon (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx), illetve amennyiben a Kibocsátó a kötvényeket a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezeti, úgy a kapcsolódó szabályozott információk ezen szabályozott piac által előírt helyen és módon is közzétételre kerülnek.
A Kibocsátó a kapcsolódó szabályozott információkat a Tpt. 56. §-ában foglaltak és a pénzügyminiszter 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelete szerint hozza nyilvánosságra. A Kötvények Magyarország területén kívül történő, jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló forgalomba hozatala esetén a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok, a forgalomba hozatal államának jogszabályaira, illetve szabályozott piacának előírásaira tekintettel is, amennyiben alkalmazandók, az azok által kötelezővé tett eljárással történnek.
5.3. Árképzés
5.3.1 Az értékpapírok várható ajánlati ára vagy az ár meghatározásának módja, valamint a
nyilvánosságra hozatali eljárás. A kifejezetten az értékpapírt jegyzőre vagy vásárlóra terhelt költségek és adók összege.
5.3.1.1 Az értékpapírok várható ajánlati ára vagy az ár meghatározásának módja, valamint a nyilvánosságra hozatali eljárás
A Kötvények névértéken, névérték alatti, vagy a névértéket meghaladó áron kerülhetnek forgalomba hozatalra, a Kötvények ajánlati ára a Végleges Feltételekben kerül meghatározásra. A forgalomba hozatali ár Tpt. 34. §-ának megfelelően legkésőbb a forgalomba hozatal kezdőnapját megelőző napon közzétételre kerül a Kibocsátó honlapján (xxx.xxxxxxx.xx), a Budapesti Értéktőzsde honlapján (xxx.xxx.xx) az MNB által működtetett honlapon (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx), illetve amennyiben a Kibocsátó a kötvényeket a Budapesti Értéktőzsdén kívül más szabályozott piacra is bevezeti, úgy a kapcsolódó szabályozott információk ezen szabályozott piac által előírt helyen és módon is közzétételre kerülnek. A Kibocsátó a kapcsolódó szabályozott információkat a Tpt. 56. §-ában foglaltak és a pénzügyminiszter 24/2008. (VIII. 15.) PM rendelete szerint hozza nyilvánosságra.
A Kötvények Magyarország területén kívül történő, jelen Alaptájékoztató Tpt. 32. §-a szerinti kiegészítése után lehetővé váló forgalomba hozatala esetén a Kötvényprogrammal kapcsolatos dokumentumok, a forgalomba hozatal államának jogszabályaira, illetve szabályozott piacának előírásaira tekintettel is, amennyiben alkalmazandók, az azok által kötelezővé tett eljárással történnek.
5.3.1.2 Az értékpapírt jegyzőre vagy vásárlóra terhelt költségek és adók összege
Az OTP Bank Nyrt. magyar adóügyi illetőséggel rendelkezik és a befektetési szolgáltatások végzése során teljesített kifizetések esetén a kifizetés idején hatályos magyar jogszabályok és nemzetközi egyezmények alapján jár el. A konkrét értékpapírra és ügyletre vonatkozó adó- és illetékjogi információk pontosan csak az értékpapírra jogosult ügyfél egyedi körülményei alapján ítélhetők meg és azok a jövőben változhatnak. Általános adózási tájékoztatót a V. Fejezet 4.14. pont tartalmaz.
A fentieken túl nincs a Kibocsátó által közvetlenül az Kötvényt jegyzőre vagy vásárlóra terhelt költség azzal, hogy a Kötvényeket dematerializált formában értékpapírszámlákon tartják nyilván, amelynek költségeivel a Kötvénytulajdonosnak számítania kell.
5.4. Befektetési szolgáltatók és jegyzési garanciavállalás
5.4.1 A teljes ajánlattétel és az egyes szeletei kapcsolattartójának (kapcsolattartóinak), valamint - amennyiben a kibocsátó vagy ajánlattevő számára ismertek - a befektetési szolgáltatók neve és címe azokban az országokban, ahol az ajánlattétel történik.
A Kötvényhez kapcsolódóan Fizető Bankként az OTP Bank Nyrt. (H-1051 Xxxxxxxx, Xxxxx xxxx 00.) jár el, mint Kötvényprogram hatálya alatt forgalomba hozott Kötvényekkel kapcsolatos egyes fizetési tevékenységeket ellátó hitelintézet. Az OTP Bank Nyrt. jogosult a Kötvényekkel kapcsolatos fizető banki szolgáltatásra más, erre a forgalomba hozatal országa szerint engedéllyel rendelkező személyt megbízni, amely esetben az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
A Kötvényhez kapcsolódóan Forgalmazóként az OTP Bank Nyrt. (H-0000 Xxxxxxxx, Xxxxx xxxx 00.) jár el, mint a Kötvényprogram hatálya alatt forgalomba hozott Kötvények forgalomba hozatalát lebonyolító hitelintézet. Az OTP Bank Nyrt. jogosult a Kötvények forgalomba hozatalára más, erre a forgalomba hozatal országa szerint engedéllyel rendelkező személyt megbízni, amely esetben az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
5.4.2 A kifizető ügynökök és letétkezelők neve és címe minden egyes országban.
A Kötvényhez kapcsolódóan Fizető Bankként az OTP Bank Nyrt. (H-1051 Xxxxxxxx, Xxxxx xxxx 00.) jár el, mint Kötvényprogram hatálya alatt forgalomba hozott Kötvényekkel kapcsolatos egyes fizetési tevékenységeket ellátó hitelintézet. Az OTP Bank Nyrt. jogosult a Kötvények forgalomba hozatalára más, erre a forgalomba hozatal országa szerint engedéllyel rendelkező személyt megbízni, amely esetben az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
A Kötvényhez kapcsolódóan Központi Számlavezetőként a KELER Zrt. (1074 Xxxxxxxx, Xxxxxxx xx 00-00.) jár, amely a Tpt. és a Demat. rendelet alapján a Kötvények központi nyilvántartását vezető szervezet (központi értéktár, központi értékpapírszámla vezetője). A Kötvények Magyarországon kívüli forgalomba hozatala esetén a központi nyilvántartást vezető szervezet nevét és címét a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
5.4.3 A kibocsátás garantálására kötelezettséget vállaló szervezetek neve és címe, egyéb kapcsolódó adatok.
A vonatkozó Végleges Feltételek eltérő rendelkezése hiányában a Kötvényhez kapcsolódóan jegyzési garanciavállaló nem kerül kijelölésre. Amennyiben a Kötvényhez kapcsolódóan valamely személy jegyzési garanciát vállal, vagy kész a kibocsátást kötelezettségvállalás nélkül, illetve megállapodás alapján „a legjobb tudása szerint” elhelyezni, akkor ennek adatait a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
5.4.4 Az átvételi szerződés megkötésének időpontja.
A vonatkozó Végleges Feltételek eltérő rendelkezése hiányában a Kötvényhez átvételi szerződés nem kerül megkötésre. Amennyiben a Kötvényhez kapcsolódóan átvételi szerződés kerül megkötésre, akkor ennek adatait a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
6. TŐZSDEI BEVEZETÉSRE ÉS A KERESKEDÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
6.1. Tájékoztatás arról, hogy a kínált értékpapírok tekintetében nyújtanak-e be kérelmet a bevezetésre, és szabályozott piacon vagy azzal egyenértékű piacokon kívánják-e forgalmazni.
Az Alaptájékoztató két Alaptájékoztatót foglal magában, amelyek alapján a Kötvényprogram keretében a Kibocsátó az Alaptájékoztatóban megjelölt szabályozott piacra bevezetett, és oda be nem vezetett Kötvényeket kíván nyilvánosan forgalomba hozni.
A Kibocsátó – az erre vonatkozó eljárások lefolytatását követően – kezdeményezheti a Kötvényprogram keretében forgalomba hozott Kötvények tőzsdei bevezetését a Budapest Értéktőzsdére (BÉT), a Szlovák Értéktőzsdére (BSSE), a Bolgár Értéktőzsdére (BSE), a horvát Zágrábi Értéktőzsdére (ZSE), illetve a román Bukaresti Értéktőzsdére (BVB), erre azonban kötelezettséget nem vállal.
A Kötvény szabályozott piacon vagy azzal egyenértékű piacon történő kereskedésére vonatkozó információkat – ideértve az értékpapírokkal való kereskedés engedélyezésének legkorábbi időpontját is – a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
6.2. Minden olyan szabályozott vagy azzal egyenértékű piac, amelyen – a Kibocsátó ismeretei szerint – a felkínálandó vagy bevezetendő értékpapírokkal azonos osztályú értékpapírokkal kereskednek.
A vonatkozó Végleges Feltételek eltérő rendelkezése hiányában, a Kibocsátó legjobb tudomása szerint, nincsen olyan szabályozott vagy azzal egyenértékű piac, amelyen a felkínálandó vagy bevezetendő értékpapírokkal azonos osztályú értékpapírokkal kereskednek.
6.3. Azon szervezetek neve és címe, amelyek kötelezettséget vállaltak arra, hogy közvetítőként működnek közre a másodlagos piacokon folytatott kereskedésben, és vételi vagy ajánlati áron keresztül biztosítják a likviditást, továbbá a kötelezettségvállalásaik főbb feltételeinek bemutatása.
Amennyiben a Végleges Feltételek így rendelkezik, akkor a Forgalmazó (OTP Bank Nyrt. – 1051 Xxxxxxxx, Xxxxx xxxx 00.) a vonatkozó Végleges Feltételekben meghatározott módon, az ott megjelölt informatikai rendszer megfelelő oldalán vagy a Kibocsátó/Forgalmazó fiókjaiban kifüggesztett értesítések útján eladási és/vagy vételi árat jegyezhet az egy Sorozatban vagy Részletben forgalomba hozott Kötvények tekintetében. Ennek részletes feltételeit az OTP Bank Nyrt. Befektetési Szolgáltatási Üzletági Üzletszabályzata tartalmazza.
Az OTP Bank Nyrt. jogosult a Kötvények másodlagos piacán folytatott kereskedésben a likviditás biztosításával más, erre a forgalomba hozatal országa szerint engedéllyel rendelkező személyt megbízni, amely esetben az erre vonatkozó információkat a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
7. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
7.1. Az értékpapírjegyzékben a kibocsátással összefüggésben tanácsadókat nem említenek meg.
7.2. Az értékpapírjegyzékben nem szerepelnek egyéb információk, amelyeket részben vagy teljesen bejegyzett könyvvizsgálók ellenőriztek, és erről jelentést készítettek.
7.3. Az értékpapírjegyzék nem tartalmazza szakértői minőségben közreműködő személy nyilatkozatát vagy jelentését.
7.4. Az értékpapírjegyzékben nem szerepelnek információk, amelyek harmadik féltől származnak.
7.5. A Kibocsátónak vagy a Kötvénynek a Kibocsátó kérésére vagy a besorolási eljárásban való közreműködésével készült hitelkockázati besorolása.
7.5.1 A Kibocsátónak a kibocsátó kérésére vagy a kibocsátónak a hitelminősítési eljárásban való
közreműködésével készült hitelkockázati besorolása, továbbá a besorolás jelentésének rövid magyarázata, ha ezt a hitelminősítő szervezet korábban már közzétette.
A Kibocsátó jelenleg hatályos nemzetközi hitelminősítőktől kapott minősítéseit az alábbi táblázat tartalmazza. Ezek a minősítések a Kibocsátó kérésére készültek.
Hitelminősítő | Minősítési kategória | Minősítés | |
Hosszú lejáratú | Rövid lejáratú | ||
Moody's | Deviza betét minősítés | Baa3* | Prime-3 |
Forint betét minősítés | Baa2* | Prime-2 | |
Forint és deviza partnerkockázati minősítés | Baa1 | Prime-2 | |
Alárendelt deviza adósság (UT2) | Ba3(hyb) | ||
S&P Global | Forint és deviza adós minősítés | BBB-* | A-3 |
Forint és deviza szanálási partnerkockázati minősítés | BBB | A-2 | |
Dagong Global | Forint és deviza adós minősítés | BBB+* | A-2 |
* stabil minősítői kilátással
A Moody’s esetén az alárendelt deviza adósság (UT2) minősítése a spekulatív kategóriába sorolható, míg a hosszú és a rövid lejáratú forint- és devizabetét besorolások, valamint partnerkockázati minősítések a befektetésre ajánlott kategóriába tartoznak.
Az S&P Global és a Dagong Global minősítései egyaránt befektetésre ajánlott kategóriába tartoznak.
A minősítések részletes leírása megtalálható a Moody’s, az S&P Global és a Dagong Global hivatalos weboldalán.
7.5.2 A Kötvénynek a Kibocsátó kérésére vagy a Kibocsátónak a hitelminősítési eljárásban való
közreműködésével készült hitelkockázati besorolása, továbbá a besorolás jelentésének rövid magyarázata, ha ezt a hitelminősítő szervezet korábban már közzétette.
A Kibocsátó nem tervezi, hogy a Kötvényekre vonatkozóan hitelkockázati besorolás álljon rendelkezésre. Amennyiben a Kötvénynek a Kibocsátó kérésére vagy a Kibocsátónak a hitelminősítési eljárásban való közreműködésével készült hitelkockázati besorolása rendelkezésre áll, akkor ezt, továbbá a besorolás jelentésének rövid magyarázatát – ha ezt a hitelminősítő szervezet korábban már közzétette – a vonatkozó Végleges Feltételek tartalmazza.
VI. VÉGLEGES FELTÉTELEK FORMÁTUMA
Az OTP Bank Nyilvánosan Működő Részvénytársaság
200.000.000.000 Forint keretösszegű Kötvényprogramjának keretében kibocsátásra kerülő [ ] össznévértékű
[ ] Kötvénye
A jelen dokumentum a benne ismertetett Kötvények kibocsátásához kapcsolódó Végleges Feltételek. Az Alaptájékoztatóval és annak kiegészítéseivel együtt értelmezendő jelen Végleges Feltételek elkészítésére a 2003/71/EK irányelv 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott célból került sor.
Az itt használt fogalmak a 2019. [Dátum]-i keltezésű Alaptájékoztatóban szereplő Kötvényfeltételek alkalmazása érdekében kerülnek meghatározásra. A jelen Végleges Feltételek az Alaptájékoztatóval együtt olvasandó.
A jelen kibocsátás Összefoglalója a jelen Végleges Feltételek melléklete.
Az Alaptájékoztatót és az ahhoz kapcsolódó kiegészítő jegyzéket (jegyzékeket) a Kibocsátó a 2003/71/EK irányelv 14. cikkének megfelelően 2019. [Dátum] a Kibocsátó (xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx) és a BÉT (xxxxx://xxx.xxx.xx/) honlapján, valamint az MNB által üzemeltetett (xxx.xxxxxxxxxxxx.xxx.xx) honlapon teszi közzé.
[Az alkalmazandó részeket foglalja bele vagy rögzítse, hogy "nem alkalmazandó" (N/A). A számozásnak az alábbiakban foglaltakkal megegyezőnek kell maradnia akkor is, ha az egyes bekezdésekre és albekezdésekre nézve a "nem
alkalmazandó" kerül megjelölésre.]
1. | Kibocsátó: | [ ] |
2. | (i) Sorozat megjelölése: | [ ] |
(ii) Részkibocsátási szám: | [ ] | |
3. | Meghatározott Pénznem(ek): | [ ] |
4. | Össznévérték: | |
(i) Az eddig kibocsátott Sorozat össznévértéke: | [ ] | |
(ii) A jelen Részkibocsátás össznévértéke: | [ ] | |
5. | Forgalomba hozatali Ár/Minimális Forgalomba Hozatali Ár: | [ ] |
6. | Meghatározott Névérték(ek): | [ ] |
7. | (i) Forgalomba hozatal Napja: | [ ] |
(ii) Kamatszámítás Kezdőnapja: | [ ] | |
(iii) Futamidő: | [ ] | |
8. | Lejárat Napja: | [ ] |
9. | Kamatszámítási Alap: | [százalék Fix Kamatozás] |
[LIBOR/EURIBOR]+/- [ ] százalék Változó Kamatozás] | ||
[Diszkont] | ||
[Indexált Kamatozás] |
[Kettős Pénznemű Kamatozás] | ||
[egyéb] | ||
(további részleteket lásd alább) | ||
10. | Visszaváltási/Kifizetési Alap: | [Visszaváltás névértéken] |
[Indexált Visszaváltás] | ||
[Kettős Pénznemű Visszaváltás] | ||
[Részben fizetett] | ||
[Részletfizetés] | ||
[egyéb] | ||
11. | A Kamatszámítási Alap vagy a Visszaváltási/Kifizetési Alap változása: | [Részletezze a Kötvények Kamatszámítási Alapjának vagy Visszaváltási/Kifizetési Alapjának változására vonatkozó rendelkezéseket] |
12. | Visszaváltási/Vételi Opciók: | [Visszaváltás a Kötvénytulajdonos választása alapján] |
[Visszaváltás a Kibocsátó választása alapján] | ||
[(további részleteket lásd alább)] | ||
13. | A Kötvények jellege: | [Nem alárendelt/Alárendelt] |
14. | Tőzsdei bevezetés: | [A Kibocsátó kezdeményezi a Kötvényprogram keretében forgalomba hozott Kötvények tőzsdei bevezetését a Budapest Értéktőzsdére/…. szabályozott piacra/ A Kibocsátó nem kezdeményezi a Kötvényprogram keretében forgalomba hozott Kötvények tőzsdei bevezetését a Budapest Értéktőzsdére/……… szabályozott piacra] |
15. | A forgalomba hozatal módja: | [nyilvános] |
Kamatfizetésre Vonatkozó Rendelkezések | ||
16. | Fix Kamatozású Kötvényekre Vonatkozó Rendelkezések | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Kamatláb(ak). | [ ] | |
(ii) Kamatfizetési Nap(ok): | [ ] | |
(iii) Munkanapszabály: | [Következő Munkanap Szabály/Módosított Következő Munkanap Szabály/Megelőző Munkanap Szabály/egyéb] | |
(iv) Fix Kamatösszeg(ek): | [ ] per [ ] névértéken | |
(v) Töredékösszeg(ek). | [ ] | |
(vi) Kamatbázis: | [ ] | |
(vii) Kamatmegállapítási Nap(ok): | [ ] [ ] (NB: Csak ott van jelentősége, ahol a Kamatbázis Tényleges/Tényleges (ISMA)) | |
(viii) Fix Kamatozású Kötvények kamatszámításának módjára vonatkozó egyéb feltételek: | [Nincs/Részletezze] | |
(ix) Bruttó hozam értéke (EHM): | [ ] |
17. | Változó Kamatozású Kötvényekre vonatkozó rendelkezések | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Referenciamutatóra vonatkozó nyilatkozat: | A kamat kiszámításához használt Referenciakamatlábat olyan referenciamutató-kezelő állítja elő, amely a jelen Végleges Felvételek kiadásakor szerepel / nem szerepel (megfelelő verzió kiválasztandó) a Benchmark Rendelet 36. cikkében említett nyilvántartásban. | |
(ii) Meghatározott Időszak(ok)/Meghatározott Kamatfizetési Nap(ok): | [ ] | |
(iii) Munkanap Szabály: | [Változó Kamatláb Munkanap Szabály/Következő Munkanap Szabály/Módosított Következő Munkanap Szabály/Megelőző Munkanap Szabály/egyéb] | |
(iv) További Kereskedelmi Központ(ok): | [ ] | |
(v) A Kamatláb és a Kamatösszeg megállapításának módja: | [„Képernyőoldal” alapján történő kamatmeghatározás/ISDA Meghatározás/egyéb] | |
(vi) A Kamatláb és a Kamatösszeg Kiszámításáért felelős fél (ha más, mint a Kibocsátó): | [ ] | |
(vii) „Képernyőoldal” alapján történő kamatmeghatározás: | [ ] | |
– Referenciakamatláb: | [ ] | |
– Kamatmeghatározás Napja(i): | [ ] | |
– Vonatkozó Hírügynökségi Oldal: | [ ] | |
(viii) ISDA Meghatározás: | [ ] | |
– Referenciakamat: | [ ] | |
– Megjelölt Lejárat: | [ ] | |
– Kamatmegállapítási Nap: | [ ] | |
(ix) Kamatfelár(ak): | évi [+/-] [ ] százalék | |
(x) Minimális Kamatláb: | évi [ ] százalék | |
(xi) Maximális Kamatláb: | évi [ ] százalék | |
(xii) Kamatbázis: | [ ] | |
(xiii) Mögöttes rendelkezések, kerekítésre vonatkozó rendelkezések és bármely más, a Kötvényfeltételekben foglaltaktól különböző, a Változó Kamatozású Kötvények kamatainak számítási módszerére | (az alternatívák a [Kamat] Kötvényfeltételben találhatóak) [ ] |
vonatkozó feltétel: | ||
18. | Diszkontkötvényekre vonatkozó rendelkezések | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Bruttó hozam értéke (EHM): | [ ] | |
(ii) Munkanap Szabály: | [Következő Munkanap Szabály/Módosított Következő Munkanap Szabály/Megelőző Munkanap Szabály/egyéb] | |
(iii) Kamatbázis: | [ ] | |
19. | Indexált Kamatozású Kötvényekre vonatkozó rendelkezések | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Referenciamutatóra vonatkozó nyilatkozat: | A kamat kiszámításához használt referenciamutatót olyan referenciamutató-kezelő állítja elő, amely a jelen Végleges Felvételek kiadásakor szerepel / nem szerepel (megfelelő verzió kiválasztandó) a Benchmark Rendelet 36. cikkében említett nyilvántartásban. | |
(ii) Index/Képlet: | [részletezze itt, vagy mellékletben] | |
(iii) A tőke és/vagy esedékes Kamat számításáért felelős személy: | [ ] | |
(iv) Meghatározott Időszak(ok)/Meghatározott Kamatfizetési Nap(ok): | [ ] | |
(v) Munkanap Szabály: | [Változó Kamatláb Munkanap Szabály/Következő Munkanap Szabály/Módosított Következő Munkanap Szabály/Megelőző Munkanap Szabály/egyéb] | |
(vi) Minimális Kamatláb: | évi [ ] százalék | |
(vii) Maximális Kamatláb: | évi [ ] százalék | |
(viii) Kamatbázis: | [ ] | |
(ix) A mögöttes eszköz megnevezése: | [ ] | |
(x) A mögöttes eszközről további információk megtalálhatóak: | [ ] | |
(xi) A mögöttes eszközt érintő esetleges elszámolási vagy piaci fennakadások: | [Részletezze/nem alkalmazandó] | |
(xii) A mögöttes eszközt érintő eseményekkel kapcsolatos kiigazítási szabályok: | [Részletezze/nem alkalmazandó] | |
(xiii) A mögöttes eszköz értékének változásának hatása az Indexált Kamatozású Kötvény kamataira: | [amennyiben az alapul fekvő eszközök származtatott eszközök] | |
(xiv) A mögöttes értékpapír | [Részletezze/nem alkalmazandó] |
Kibocsátójának megnevezése: | ||
(xv) A mögöttes értékpapír ISIN kódja: | [Részletezze/nem alkalmazandó] | |
20. | Kettős pénznemű Kamatozó Kötvényekre vonatkozó rendelkezések | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Referenciamutatóra vonatkozó nyilatkozat: | A kamat kiszámításához használt referenciamutatót olyan referenciamutató-kezelő állítja elő, amely a jelen Végleges Felvételek kiadásakor szerepel / nem szerepel (megfelelő verzió kiválasztandó) a Benchmark Rendelet 36. cikkében említett nyilvántartásban. | |
(ii) Átváltási Árfolyam/az Átváltási árfolyam kiszámításának módja: | [részletezze] | |
(iii) A tőke és/vagy az esedékes Kamat számításáért felelős Számítást Végző Megbízott, ha van: | [ ] | |
(iv) Rendelkezések arra az esetre, ha a számítás az Átváltási Árfolyam alapján lehetetlen vagy nem praktikus | [ ] | |
(v) Azon személy, akinek választása alapján a Meghatározott Pénznem(ek) fizetendő(k): | [ ] | |
Visszaváltásra Vonatkozó Rendelkezések | ||
21. | Visszaváltás a Kibocsátó választása alapján | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Választott Visszaváltási Nap(ok): | [ ] | |
(ii) Minden egyes Kötvény Választott Visszaváltási Összege, és ha van ilyen, az összeg(ek) számításának módja: | [ ] | |
(iii) Ha részben visszaváltható: | [ ] | |
(a) Minimális Visszaváltási Összeg: | [ ] | |
(b) Maximális Visszaváltási Összeg: | [ ] | |
(iv) Értesítési időszak (ha a Kötvényfeltételekben foglaltaktól eltér): | [ ] | |
22. | Visszaváltás a Kötvénytulajdonos választása alapján | [Alkalmazandó/nem alkalmazandó] (Ha nem alkalmazandó, törölje a jelen bekezdés további albekezdéseit) |
(i) Választott Visszaváltási Nap(ok): | [ ] | |
(ii) Minden egyes Kötvény Választott Visszaváltási Összege, és ha van ilyen, az összeg(ek) számításának módja: | [ ] | |
(iii) Értesítési időszak (ha a Kötvényfeltételekben foglaltaktól eltér): | [ ] | |
23. | Minden egyes Kötvény Végső Visszaváltási Összege: | [Névérték/egyéb/lásd a Mellékletet] |
24. | Minden egyes Kötvény Lejárat Előtti Visszaváltási Összege, ha a visszaváltás felmondási esemény miatt történik és/vagy ezek kiszámításának módja (ha szükséges vagy a Kötvényfeltételekben foglaltaktól eltérő [Visszaváltás és vásárlás – Lejárat Előtti Visszaváltási Összegek]) | [ ] |
A Kötvényekre Vonatkozó Általános Rendelkezések | ||
25. | További Kereskedelmi Központ vagy más rendelkezés a Fizetési Nap vonatkozásában: | [Nem alkalmazandó/részletezze] |
26. | Részben Fizetett Kötvényekre vonatkozó rendelkezések: A Kibocsátási Árat kitevő egyes fizetések összege és esedékességi napjuk, a nemfizetés következményei, ideértve a Kibocsátó azon jogát, hogy bevonja a Kötvényeket és késedelemi kamatot számítson fel: | [Nem alkalmazandó/részletezze] |
27. | Részlet visszaváltási Kötvényekre vonatkozó rendelkezések: | |
(i) Törlesztési Összeg(ek): | [Nem alkalmazandó/részletezze] | |
(ii) Törlesztési Nap(ok): | [Nem alkalmazandó/részletezze] | |
28. | Xxxxxxxx Xxxxx: | [ ] |
29. | Egyéb különös feltételek: | [Nem alkalmazandó/részletezze] |
Értékesítés | ||
30. | Ha nem szindikált, az érintett Forgalmazó neve: | [ ] |
31. | Jegyzési Garanciavállaló: | [Nem alkalmazandó/nevek] |
32. | Az ajánlattétel feltételei: | |
(i) a jegyzés/aukció helye és módja: | [ ] |
(ii) a jegyzés/aukció ideje: | [ ] | |
(iii) a jegyzés/aukciós ajánlattétel legalacsonyabb és legmagasabb összege: | [az értékpapírok darabszámában vagy összesített befektetett összegben meghatározva] | |
(iv) Túljegyzés/aukciós túlkereslet: | [ ] | |
(v) Allokáció: | [ ] | |
(vi) Kihirdetés helye, módja: | [ ] | |
33. | Az ajánlattétel eredményének nyilvánosságra hozatalának helye, időpontja: | [ ] |
34. | További értékesítési korlátozások: | [Nem alkalmazandó/részletezze] |
Lebonyolításra vonatkozó adatok | ||
35. | A Központi Értéktártól eltérő elszámolási rendszer(ek), és a vonatkozó azonosítási szám(ok): | [Nem alkalmazandó/név/nevek és szám(o)k] |
36. | Az elkülönített letéti számla száma: | [ ] |
37. | Kifizetési helyek: | [ ] |
38. | A Felügyelet Kötvényprogramra adott engedélyének dátuma és száma: | [ ] |
39. | A Kibocsátó határozata a Kibocsátás jóváhagyásáról: | [ ] |
40. | A Kötvények jóváírása: | [Ingyenes/díj ellenében történő] |
41. | A forgalomba hozatal költségei: | [ ] |
42. | ISIN: | [ ] |
43. | Forgalomba hozatal állama: | [ ] |
44. | Nem a Magyarország területén történő forgalomba hozatallal kapcsolatos egyéb, speciális szabályok: | [Nem alkalmazandó/részletezze] |
45. [és további sorok] | Egyéb az Alaptájékoztató és a Rendelet által lehetővé tett információ, amely a Végleges Feltételekben határozható meg a kibocsátás vonatkozásában: | [Nem alkalmazandó/részletezze] |
A jelen Végleges Feltételeket a Kibocsátó a Tpt. 29. § (2) bekezdésének megfelelően aláírja és az abban szereplő információért felelősséget vállal. A jelen Végleges Feltételek a legutóbbi Részkibocsátásra vonatkozó Végleges Feltételek óta eltelt időszakra vonatkozóan – az Alaptájékoztatóval és mindenkor hatályos kiegészítéseivel együtt olvasva – a valóságnak megfelelő adatokat és állításokat tartalmaz, illetve nem hallgat el olyan tényeket és információkat, amelyek a Kötvények, valamint a Kibocsátó helyzetének megítélése szempontjából jelentőséggel bírnak, továbbá nem mellőzi azon körülmények bemutatását, amelyek befolyásolhatnák az információkból levonható fontos következtetéseket, nem tartalmaz félrevezető adatot, téves következtetés levonását elősegítő csoportosítást, elemzést, amely a befektetés megalapozott megítélését veszélyezteti.
A Kibocsátó nevében aláírta:
……………………………………….
Meghatalmazott
Melléklet: az adott kibocsátás összefoglalója
VII. 1. SZÁMÚ MELLÉKLET AZ OTP BANK NYRT.
ÉRTÉKPAPÍRSZOLGÁLTATÁSOKAT NYÚJTÓ FIÓKJAI
Település | Irányító szám | Kerület | Cím |
Abony | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxx 0. | |
Ács | 2 941 | Xxxx xxxx 00. | |
Adony | 0 000 | Xxxxxx xxxx 0. | |
Ajka | 8 400 | Xxxxxxxxx xxx 00. | |
Albertirsa | 0 000 | Xxxxx xxxx 0/a. | |
Aszód | 2 170 | Xxxxxxx Xxxxx utca 42-46. | |
Bábolna | 0 000 | Xxxxxxxx xxxx 0. | |
Bácsalmás | 6 430 | Szt Xxxxx xxxx 00. | |
Baja | 0 000 | Xxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Baktalórántháza | 4 561 | Köztársaság tér 4. | |
Balassagyarmat | 2 660 | Rákóczi xxxxxxxxx xx 00. | |
Balatonalmádi | 0 000 | Xxxxxx Xxxxx xxxx 0/a. | |
Balatonboglár | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Balatonfüred | 0 000 | Xxxxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Balatonlelle | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 000-000 | |
Balkány | 0 000 | Xxxxxxxx xxxx 0. | |
Balmazújváros | 4 060 | Veres Xxxxx xxxx 0. | |
Barcs | 0 000 | Xxxx xxx 0. | |
Bátaszék | 0 000 | Xxxxx xx 00. | |
Bátonyterenye, Nagybátony | 3 070 | Xxxxxxx xxxx 0/a. | |
Battonya | 5 830 | Fő utca 86. | |
Békés | 0 000 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Békéscsaba | 5 600 | Xxx Xxxxxx tér 3. | |
Békéscsaba | 5 600 | Andrássy út 37-43. | |
Berettyóújfalu | 4 100 | Oláh Xxxxxxxx xxxx 0. | |
Bicske | 2 060 | Bocskai köz 1. | |
Biharkeresztes | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Bóly | 7 754 | Hősök tere 8/b. | |
Bonyhád | 7 150 | Szabadság tér 10. | |
Budakeszi | 2 092 | Fő xxxx 000. | |
Budaörs | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 000/a. | |
Budaörs | 2 040 | Sport út 2-4. | |
Xxxxxxxx | 0 000 | X | Xxxxxx xxxx 0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | X | Xxxxxx xxxx 00-00. |
Budapest | 1 027 | II | Margit krt. 8-10. |
Budapest | 0 000 | X | Xxxxx xxx 0. |
Budapest | 0 000 | XX | Xxxx xxxx 00-00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxxxx xx 0/a |
Budapest | 1 025 | II | Törökvész út 87-91 |
Budapest | 1 021 | II | Xxxxxxxxxxx xx 000. |
Budapest | 1 033 | III | Xxxxxxx xxx 00. |
Budapest | 1 025 | XX | Xxxxxxxxxx xx 0/x. |
Budapest | 1 039 | III | Xxxxxx Xxxx xxx 0. |
Budapest | 0 000 | XXX | Xxxxx xx 000. |
Budapest | 1 033 | XXX | Xxxxxxxxxxx xxxx 000. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxxx xxxx 00. |
Budapest | 1 048 | IV | Xxxxxxxx xxx 0. |
Budapest | 0 000 | XX | Xxxxx xx 00-00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | X | Xxxx Xxxxxx xxxx 0-0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | X | Xxxxx xxxx 0. |
Budapest | 1 055 | V | Xxxxx Xxxxxx krt. 1. |
Xxxxxxxx | 0 000 | X | Xxxxx xxxx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxxx xx 0. |
Budapest | 1 054 | V | Széchenyi rkp. 19. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxx xxx 0. |
Budapest | 0 000 | XXX | Xxxxxx xxxx 00. |
Budapest | 1 073 | VII | Erzsébet krt. 41. |
Budapest | 1 075 | VII | Károly krt. 1. |
Budapest | 0 000 | XXX | Xxxxxxx xx 0 |
Budapest | 1 075 | VII | Károly krt. 25. |
Budapest | 1 085 | VIII | József krt. 33. |
Budapest | 1 085 | VIII | József krt. 53. |
Budapest | 0 000 | XXXX | Xxxxxxxx xx 0. |
Budapest | 1 087 | VIII | Xxxxxxx Xxxxxx krt. 76-1. sz. |
Budapest | 1 081 | VIII | Xxxxxxxxxx xxxx 0-0. |
Budapest | 0 000 | XXXX | Xxxx xxxx 00-00 |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxx xxxx 00. |
Budapest | 1 094 | IX | Ferenc krt. 13. |
Budapest | 1 085 | VIII | József krt. 80. |
Budapest | 1 085 | VIII | Kálvin tér 12-13. |
Budapest | 1 097 | IX | Xxxxxxx Xxxxxx krt. 12-14. |
Budapest | 1 095 | IX | Xxxxxxxxx xx 00-00. |
Budapest | 1 102 | X | Xxxxxx Xxxxx sétány 6. |
Budapest | 1 103 | X | Sibrik Xxxxxx xxxx 00. |
Budapest | 1 106 | X | Örs vezér tere 25. |
Budapest | 1 106 | X | Örs Vezér tere 25/A I. em |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxx Xxxx xx 00-00. |
Budapest | 1 117 | XI | Xxxxxx Xxxxxxxx körtér 18. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxx xxxx 0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxx Xxxxx xx 00. |
Budapest | 1 117 | XI | Október xxxxxxxxxxxxxxx xxxx 0-00 |
Budapest | 1 126 | XII | Böszörményi út 9-11. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxxxx xxxx 0/b. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxx Xxxxxx xxx 00. |
Budapest | 1 055 | V | Xxxxxxx xxx 0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxxxxxx xx 00. |
Budapest | 1 062 | XX | Xxxx xx 0-0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxxx xxxx 0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxx xx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxx xx 0-00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxxx xx 00-00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxx xx 000-000. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxx Xxxxx xxxxxx xxxx 00-00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxxxxx xx 00/x. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxxxx xxx 00. |
Budapest | 0 000 | XXX | Xxxxxxx xx 000/x. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxxxxxxx xx 000. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xx xxxx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxxx xxxx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxx xxxx 0/b. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxxx xx 000. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxxxxxxx xx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxxx xx 0-0. |
Budapest | 0 000 | XXXXX | Xxxxx xx 000. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXXX | Xxxxx xxxx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXXX | Xxxxx xx 000. |
Budapest | 1 195 | XXX | Xxxxx xx 000. |
Budapest | 1 195 | XIX | Vak Bottyán út 75 a-c |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00-00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXXX | Xxxxxxxxxxxxx xx 000. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XX | Xxxx Xxxxxx xxxx 0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXXX | Xxxxxxxxx xxxx 0. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXX | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00 |
Xxxxxxxx | 0 000 | XXXX | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. |
Budapest | 1 222 | XXXX | Xxxxxxxxxxx xx 00-00. |
Budapest | 1 051 | V | Bajcsy-Xxxxxxxxxx xx 00. |
Budapest | 1 054 | V | Xxxxxxxxx xxx 0-0. |
Bük | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0-0. | |
Cegléd | 2 700 | Szabadság tér 6. | |
Celldömölk | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Csenger | 4 765 | Ady Xxxxx xxxx 0. | |
Csongrád | 6 640 | Szentháromság tér 2-6. | |
Csorna | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Csorvás | 5 920 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Csömör | 2 141 | Határ út 6. | |
Csurgó | 0 000 | Xxxxxxxxx xxx 00. | |
Dabas | 2 370 | Bartók Xxxx xx 00. | |
Debrecen | 4 025 | Pásti utca 1-3. | |
Debrecen | 0 000 | Xxxx xxxx 00-00. | |
Debrecen | 4 032 | Xxxxxx xx 00. |
Debrecen | 4 032 | Egyetem tér 1. | |
Debrecen | 0 000 | Xxxxxx xxxx 0-0. | |
Derecske | 0 000 | Xxxxxxxxxxx xxxx 000. | |
Dévaványa | 0 000 | Xxxxx xxxx 00. | |
Devecser | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Dombóvár | 7 200 | Dombó Xxx xxxx 0. | |
Dombrád | 4 492 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Dorog | 2 510 | Xxxxx xxxx 0. | |
Dunaföldvár | 7 020 | Béke tér 11. | |
Dunaharaszti | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xxxx 00. | |
Dunakeszi | 0 000 | Xxxxxxxx xxxx 00. | |
Dunakeszi | 0 000 | Xxxxx xxxx 0. | |
Dunaújváros | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xxxx 0/e. | |
Xxxxxxxxx | 0 000 | Xx xxxx 00. | |
Edelény | 0 000 | Xxxx Xxxxx xx 0. | |
Eger | 3 300 | Xxxxxxxxxx xxxx 0. | |
Eger | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 0. | |
Elek | 5 742 | Xxxxxx xx 0. | |
Encs | 3 860 | Bem Xxxxxx xxxx 0. | |
Enying | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Érd | 2 030 | Xxxxx xx 00. | |
Érd | 2 030 | Diósdi xx 00. | |
Esztergom | 2 500 | Rákóczi tér 2-4. | |
Fehérgyarmat | 0 000 | Xxxxxx Xxxxxxxx xxxx 0. | |
Fertőd | 0 000 | Xx xxxx 0. | |
Fertőszentmiklós | 0 000 | Xxxxxxxxxxx xxxx 0. | |
Fonyód | 8 640 | Ady Xxxxx xxxx 00. | |
Füzesabony | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Füzesgyarmat | 0 000 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Gárdony | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 00. | |
Gödöllő | 2 100 | Szabadság tér 12-13. | |
Gyál | 2 360 | Xxxxxx xx 000. | |
Gyomaendrőd | 5 500 | Szabadság tér 7 | |
Gyömrő | 2 230 | Szt Xxxxxx xxxx 00. | |
Gyöngyös | 3 200 | Fő tér 1. | |
Győr | 9 022 | Teleki Xxxxxx xxxx 00. | |
Győr | 9 021 | Baross Xxxxx xxxx 00. | |
Győr | 9 024 | Bartók Xxxx xxxx 00/b. | |
Győr | 0 000 | Xxxxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Győr | 9 026 | Xxxxxxx xxx 0. | |
Győr | 0 000 | Xxxxx xx 0. | |
Győr, Győrszentiván | 9 011 | Győr-Szentiván, Xxxxxx xxxx 00. | |
Gyula | 0 000 | Xxxxxx xxxx 0. | |
Hajdúböszörmény | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Hajdúdorog | 4 087 | Xxxxxx xxx 0-00. |
Hajdúhadház | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Hajdúnánás | 4 080 | Köztársaság tér 17-18/a. | |
Hajdúszoboszló | 4 200 | Xxxxxxxxxxx xxxx 0-0. | |
Hajós | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 0. | |
Hatvan | 3 000 | Xxxxxxx xxx 0. | |
Heves | 3 360 | Hősök tere 4. | |
Hévíz | 0 000 | Xxxxxxxx xxxxxxxx xxxx 00. | |
Hódmezővásárhely | 6 800 | Xxxxxxxx xxxx 0. | |
Hőgyész | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Izsák | 6 070 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Jánoshalma | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Jászapáti | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0-0. | |
Jászárokszállás | 5 123 | Xxxxxxx xxxx 0-0. | |
Jászberény | 5 100 | Lehel vezér tér 28. | |
Jászladány | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Kál | 3 350 | Xxxxx Xxxxxx tér 3. | |
Kalocsa | 6 300 | Xxx Xxxxxx király utca 43-45. | |
Kaposvár | 0 000 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Kaposvár | 0 000 | Xxxxxx xxxx 00. | |
Kapuvár | 9 330 | Xxx Xxxxxx király utca 4-6. | |
Karcag | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxx 00. | |
Kazincbarcika | 0 000 | Xxxxxxx xx 00. | |
Kecel | 6 237 | Császártöltési xxxx 0. | |
Kecskemét | 6 000 | Xxxxxx xxxx 0. | |
Kecskemét | 6 000 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Kecskemét | 6 000 | Xxxxxxxxxxxx xx 0. | |
Kemecse | 4 501 | Móricz Xxxxxxxx xxxx 00. | |
Keszthely | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Kisbér | 2 870 | Batthyány xxx 0. | |
Kiskőrös | 0 000 | Xxxxxx xxx 00. | |
Kiskunfélegyháza | 0 000 | Xxxxxx xxx 0 | |
Kiskunhalas | 6 400 | Xxxxxx xxxx 0 | |
Kiskunlacháza | 2 340 | Dózsa Xxxxxx xxxx 000. | |
Kiskunmajsa | 6 120 | Csendes köz 1. | |
Kistarcsa | 2 143 | Xxxxxxx xxxx 0. | |
Kistelek | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0-0. | |
Kisújszállás | 5 310 | Szabadság tér 6. | |
Kisvárda | 4 600 | Szt Xxxxxx xxxx 00. | |
Komádi | 4 138 | Fő utca 1-3. | |
Komárom | 2 900 | Xxxxxxxx xxxx 00. | |
Komló | 7 300 | Kossuth Xxxxx xxxx 00/0. | |
Körmend | 0 000 | Xxxx Xxxxxx xxxx 00. | |
Kőszeg | 9 730 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Kunhegyes | 5 340 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Kunmadaras | 5 321 | Karcagi út 2-4. |
Kunszentmárton | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Kunszentmiklós | 6 090 | Kálvin tér 11. | |
Lajosmizse | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xxxx 000/a. | |
Lengyeltóti | 8 693 | Csalogány utca 2. | |
Lenti | 8 960 | Dózsa Xxxxxx xxxx 0. | |
Letenye | 8 868 | Xxxxxxxxx xxx 0. | |
Lőrinci | 3 021 | Xxxxxxxxx xxx 00/X | |
Maglód | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 0. | |
Makó | 0 000 | Xxxxxxxxx xxx 00-00. | |
Marcali | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 0-00. | |
Martfű | 5 435 | Szolnoki út 142 | |
Mátészalka | 4 700 | Szalkay Xxxxxx xxxx 00. | |
Medgyesegyháza | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxx 00/a. | |
Mélykút | 0 000 | Xxxxxx xxx 00. | |
Mezőberény | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxx 00. | |
Mezőcsát | 3 450 | Hősök tere 23. | |
Mezőhegyes | 5 820 | Zala Gy ltp. 7. | |
Mezőkovácsháza | 0 000 | Xxxxx xxxx 000. | |
Mezőkövesd | 3 400 | Mátyás xxxxxx xxxx 000. | |
Mezőtúr | 5 400 | Szabadság tér 29. | |
Miskolc | 3 530 | Uitz X. xxxx 0. | |
Miskolc | 0 000 | Xxxxxxx xx 0. | |
Miskolc | 3 531 | Győri kapu 51. | |
Miskolc | 0 000 | Xxxxx xx 0. | |
Miskolc | 0 000 | Xxxxxx Xxxxxx xxxx 00. | |
Miskolc | 0 000 | Xxxxxx Xxxxxx xxxx 00. | |
Mohács | 7 700 | Jókai xxxx 0. | |
Monor | 2 200 | Kossuth Xxxxx xxxx 00/b. | |
Mór | 0 000 | Xxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Mórahalom | 0 000 | Xxxxxxx xx 0. | |
Mosonmagyaróvár | 9 200 | Fő utca 24 | |
Nádudvar | 0 000 | Xx xxxx 000. | |
Nagyatád | 7 500 | Korányi Xxxxxx xxxx 0. | |
Nagybajom | 7 561 | Fő út 77. | |
Xxxxxxxxx | 0 000 | Xxxxx xxxx 00/b | |
Nagykanizsa | 0 000 | Xxxx xxx 00. | |
Nagykáta | 2 760 | Bajcsy-Xxxxxxxxxx xxxx 0. | |
Nagykőrös | 2 750 | Szabadság tér 2. | |
Nagyszénás | 5 931 | Xxxxx xxxx 00. | |
Nyergesújfalu | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 000. | |
Xxxxxxxxx | 0 000 | Xxxxx xxx 0. | |
Nyírbátor | 4 300 | Xxxxxx xxxx 0. | |
Nyíregyháza | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 0. | |
Nyíregyháza | 4 400 | Sóstói út 31/B | |
Ócsa | 2 364 | Szabadság tér 1. |
Orosháza | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Oroszlány | 2 840 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Ózd | 3 600 | Városház tér 1/a. | |
Paks | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xxxx 00. | |
Paks | 0 000 | Xxxxxxxx xx 00/a | |
Pápa | 8 500 | Fő tér 22. | |
Pásztó | 3 060 | Fő utca 73/a. | |
Pécel | 0 000 | Xxxxxxx xxx 0. | |
Pécs | 0 000 | Xxxxxxx xx 00. | |
Pécs | 0 000 | Xxxxxxx xx 0. | |
Pécs | 7 632 | Pécs-Kertváros,Xxxxx xxx 00. | |
Pécs | 7 624 | Pécs-Szigetiváros, Xxxxx Xxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Pécs | 7 633 | Pécs-Újmecsekalja,Xxx Xxxxxx xxxx 0/0. | |
Pécsvárad | 0 000 | Xxx xxxx 0/b | |
Pétervására | 3 250 | Szt Xxxxxx xxxx 0. | |
Pilis | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 0. | |
Pilisvörösvár | 2 085 | Fő utca 60 | |
Polgár | 4 090 | Xxxxxxxxxxx xxx 00. | |
Polgárdi | 0 000 | Xxxx Xxxxxx xxxx 00. | |
Pomáz | 2 013 | József Xxxxxx xxxx 00. | |
Putnok | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Püspökladány | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Ráckeve | 2 300 | Xxx Xxxxxx tér 3. | |
Recsk | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Rétság | 2 651 | Xxxxxxx Xxxxxx utca 28-30. | |
Sajószentpéter | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 0/a. | |
Salgótarján | 3 100 | Rákóczi út 22. | |
Sárbogárd | 7 000 | Ady Xxxxx xxxx 000. | |
Sarkad | 5 720 | Xxxxx xxxxxxxxx tér 5. | |
Sárospatak | 3 950 | Eötvös Xxxxxx xxxx 0. | |
Sárvár | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 0. | |
Sásd | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Sátoraljaújhely | 0 000 | Xxxxxxxxx xxx 00. | |
Sellye | 7 960 | Köztársaság tér 4. | |
Siklós | 7 800 | Felszabadulás utca 60-62. | |
Simontornya | 0 000 | Xxxxxx xxxx 00. | |
Siófok | 8 600 | Fő tér 10/a | |
Solt | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00-00. | |
Soltvadkert | 0 000 | Xxxxxxxxxxxxx xxxx 0. | |
Solymár | 0 000 | Xxxxx Xxxxxxx xxxx 0. | |
Xxxxxx | 0 000 | Xxxxxx xxxx 00./A | |
Sopron | 9 400 | Xxxxxxxxxx xxxx 00/a | |
Sümeg | 8 330 | Kisfaludy Xxxxxx xxx 0. | |
Szabadszállás | 6 080 | Kálvin tér 4. | |
Szany | 9 317 | Ady Xxxxx xxxx 0. |
Szarvas | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxx 0. | |
Százhalombatta | 2 440 | Xxxxx Xxxxxx tér 8. | |
Szécsény | 3 170 | Feszty Xxxxx xxxx 0. | |
Szeged | 6 720 | Xxxxxxxxxx xxxx 0. | |
Szeged | 6 720 | Aradi vértanúk tere 3. | |
Szeged | 6 724 | Rókusi krt. 42-64 | |
Szeged | 6 724 | Londoni krt. 3. | |
Szeged Kiskundorozsma | 6 791 | Negyvennyolcas xxxx 0. | |
Szeghalom | 5 520 | Tildy Xxxxxx xxxx 0-0. | |
Székesfehérvár | 8 000 | Xxx xxxx 00. | |
Székesfehérvár | 8 000 | Xx xxxx 0. | |
Székesfehérvár | 8 000 | Holland fasor 2. | |
Szekszárd | 7 100 | Xxxxx Xxxxxx tér 5-7. | |
Szentendre | 2 000 | Dumtsa X. xxxx 0. | |
Szentes | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Szentgotthárd | 9 970 | Mártírok út 2. | |
Szentgotthárd | 0 000 | Xxxxxx xx 00. | |
Szentlőrinc | 7 940 | Xxxxxxxx xxxx 00/A | |
Szerencs | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxx 0/a. | |
Szigetszentmiklós | 2 310 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Szigetszentmiklós | 0 000 | Xxxxx xxxx 000. | |
Szigetvár | 0 000 | Xxx xxxx 0. | |
Szikszó | 3 800 | Xxxxxx xxxx 00. | |
Szolnok | 5 000 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Szolnok | 5 000 | Xxxx Xxxx krt. 2/a. | |
Szolnok | 5 000 | Széchenyi krt. 135. | |
Szombathely | 9 700 | Fő tér 3-5. | |
Szombathely | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Szombathely | 0 000 | Xxxxxx xxxx 00. | |
Tab | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Tamási | 7 090 | Xxxxxxxxx xxxx 00. | |
Tapolca | 8 300 | Fő tér 2. | |
Tata | 2 890 | Ady Xxxxx xxxx 0-0. | |
Tatabánya | 2 800 | Fő tér 32. | |
Tatabánya | 0 000 | Xxxxxx Xxxxxx xxxx 0. | |
Tiszaföldvár | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 000. | |
Tiszafüred | 0 000 | Xxxx xxx 0. | |
Tiszakécske | 6 060 | Béke tér 6. | |
Xxxxxxxx | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00/a. | |
Xxxxxxxxxxxx | 0 000 | Xxxxx Xxxxxx xx 00. | |
Xxxxxxxxxxxx | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 0. | |
Tokaj | 0 000 | Xxxxxxx xxxx 00. | |
Tolna | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Tótkomlós | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 0-0. | |
Törökszentmiklós | 0 000 | Xxxxxxx Xxxxx xx 000. |
Túrkeve | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 00-00. | |
Újfehértó | 4 244 | Fő tér 15. | |
Újkígyós | 5 661 | Xxxxxxx Xxxxx xxxx 00. | |
Üllő | 0 000 | Xxxxx xx 00. | |
Vác | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 0-0. | |
Várpalota | 0 000 | Xxxxxx xxxx 0. | |
Vásárosnamény | 4 800 | Szabadság tér 33. | |
Vasvár | 0 000 | Xxxxxxxxx xxxx 0. | |
Vecsés | 2 220 | Fő utca 170. | |
Vecsés | 2 220 | Fő utca 246-248 | |
Veresegyház | 2 112 | Szadai út 7. |