P ř í l o h a č. 1 k usnesení Zastupitelstva městské části Praha 4 č. 29Z-15/2018, ze dne 13. 6. 2018.
P ř í l o h a č. 1
k usnesení Zastupitelstva městské části Praha 4 č. 29Z-15/2018, ze dne 13. 6. 2018.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Zásadní připomínky městské části Praha 4 k návrhu Metropolitního plánu (MPP):
MČ požaduje, aby MPP zapracoval do regulativů požadavky z platných nařízení RHMP a v regulacích se na ně pouze neodkazoval. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: MČ považuje za problematickou provázanost a závislost MPP na Pražských stavebních předpisech (PSP), na které je v textové části MPP často odkazováno. Závazná jsou pouze ta ustanovení, která jsou doslovnou součástí výroku MPP: vzhledem k tomu, že MPP bude schvalován Zastupitelstvem HMP a vydáván formou opatření obecné povahy, zatímco PSP jsou vydány pouze nařízením Rady HMP, není zřejmé, zda každá změna PSP, kterou schválí Rada HMP bude automaticky vyžadovat změnu MPP, příp. zda zrušení PSP bude znamenat zrušení MPP. MPP musí být zcela autonomní a životaschopný bez PSP.
MČ požaduje, aby zásadní terminologie (tj. termíny nezbytné pro předvídatelné rozhodování v území) byla definovaná na jednom místě a používána důsledně v celém textu MPP. MČ rovněž požaduje, aby definice termínů převzatých z podzákonných předpisů definovaných v nařízeních Rady hl. m. Prahy (např. PSP) byly definovány ve výrokové části (a to doslovně), aby výklad MPP nemohl být měněn usnesením rady. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: viz např. definice bloku, modernistické zástavby v čl. 5/ g MP a následně modernistických struktur v čl. 47 a modernistického města v čl. 10/3.
MČ požaduje, aby odůvodnění MPP v souladu s § 53 odst. 5 písm. e) SZ obsahovalo komplexní zdůvodnění přijatého řešení. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: textová část odůvodnění MPP musí obsahovat odůvodnění přijatých věcných řešení nikoli pouze struktury a metodiky MPP.
MČ požaduje, aby MPP jasně splnil všechny požadavky na něj kladené ZÚR hl. m. Prahy, a to tak, aby jejich splnění nejen umožňoval, ale také garantoval. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění:
MPP nerespektuje zcela ÚSES vymezený ve výkrese ploch a koridorů nadmístního významu – ÚSES. MPP nerespektuje vymezení regionálního biocentra Císařská louka a jeho plochu redukuje.
MPP nerespektuje zcela koridory dopravní infrastruktury vymezené ve výkrese ploch a koridorů nadmístního významu – dopravní infrastruktura (nerespektuje zcela trasování městského okruhu (v úseku Jarov – Xxxx-Tyrolka) či železničních koridorů (Nové spojení II))
MPP nerespektuje podmínky ochrany a rozvoje kulturního, civilizačního a přírodního dědictví na území Památkové rezervace v hlavním městě Praze, ostatních rezervací a památkových zón dle kap. 8.2.1 a je tak v rozporu s podmínkami uvedenými v Nařízení vlády ČSR č. 66/1971 Sb., o památkové rezervaci v hlavním městě Praze a ve Vyhlášce hlavního města Prahy č.10/1993, o prohlášení částí území hlavního města Prahy za památkové zóny a o určení podmínek jejich ochrany.
MPP nerespektuje podmínky ochrany kulturních hodnot dle kap. 2.4.1:
d) zajistit podmínky pro ochranu prvků sídelní struktury podporující historickou paměť
původní struktury osídlení a individualitu městských částí,
způsob navržené výškové regulace (jedna hodnota pro blok 100x100m) je zcela nevhodný pro zajištění ochrany hodnot dochovaných historických jader původních obcí.
ucelené, historicky významné urbanistické celky (např. starý Spořilov, sídliště Zelená liška) nejsou v MPP dostatečně ochráněny - v lokalitě sídliště Zelená liška není vymezen park ve volné zástavbě a výšková regulace vymezuje pouze přibližně stávající charakter zástavby. Cílový charakter lokality nezohledňuje urbanistickou výjimečnost území.
MPP nerespektuje další podmínky pro Památkovou rezervaci v hlavním městě Praze a ostatní památkové rezervace i památkové zóny dle kap. 8.2.3:
a) nezvyšovat podíl komerčních ploch, zejména velkokapacitních obchodních a administrativních zařízení
b) nepodporovat transformaci bytových ploch na ubytovací, administrativní a komerční zařízení a jiné nebytové funkce
V MPP jsou památkově chráněná území součástí obytných lokalit, ve kterých není stanoven minimální podíl bydlení a které umožňují širokou škálu využití včetně čistě administrativních, obchodních, ubytovacích zařízení či nerušící výroby.
MČ požaduje, aby ÚP jednoznačně splnil všechny úkoly na něj kladené v §18 SZ. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Cílem územního plánování je vytvářet předpoklady pro výstavbu a pro udržitelný rozvoj území, spočívající ve vyváženém vztahu podmínek pro příznivé životní prostředí, pro hospodářský rozvoj a pro soudržnost společenství obyvatel území a který uspokojuje potřeby současné generace, aniž by ohrožoval podmínky života generací budoucích.
Odůvodnění: viz zásadní připomínky č. 6-21 týkající se právní jistoty a předvídatelnosti zástavby v území z hlediska míry využití území, zajištění veřejné vybavenosti včetně občanské vybavenosti, kvality ovzduší zejm. v obytných lokalitách, kvality bydlení, procesů územního plánování, ochrany historicky a kulturně významných prvků sídelní struktury a zelené infrastruktury.
MČ požaduje, aby ÚP jednoznačně splnil všechny úkoly na něj kladené v §19 SZ. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
písm. f) stanovovat pořadí provádění změn v území (etapizaci)
Odůvodnění: MPP nestanovuje etapizaci výstavby. Považujeme za účelné a důležité proces etapizace explicitně stanovit, a to zejména pro koordinaci rozvoje v rozsáhlých rozvojových a transformačních územích (současná VRÚ). V těchto územích MPP ruší stávající stavební uzávěry, nestanovuje však zcela jasná pravidla a podmínky pro novou zástavbu. To povede k soutěži vlastníků pozemků o co nejrychlejší vytěžení území a k nekoordinované zástavbě podle pravidla kdo dřív přijde, ten dřív mele.
písm. i) stanovovat podmínky pro obnovu a rozvoj sídelní struktury, pro kvalitní bydlení a pro rozvoj rekreace a cestovního ruchu,
Odůvodnění: MPP neochraňuje obytnou funkci ve městě tak, aby byla jednoznačně vymahatelná. MPP nevytváří podmínky pro kvalitní bydlení:
umožňuje v obytných lokalitách široké možnosti využití včetně těch, které mohou zhoršovat kvalitu jednotlivých složek životního prostředí (např. administrativa nebo obchodní centra v neomezené míře) a mít tak výrazně negativní dopad na kvalitu bydlení.
nejednoznačně vymezuje plochy pro veřejnou infrastrukturu zejm. v transformačních a rozvojových plochách včetně ploch pro veřejnou občanskou vybavenost. Umístění a velikost ploch veřejné infrastruktury není v MPP jednoznačně určené a MPP tak negarantuje její realizaci.
MČ požaduje, aby MPP v souladu se zadáním (bod II. D.) buď podmínil rozvoj částí města vydáním podrobnější územně plánovací regulace (tj. pořízením územní studie, regulačního plánu či dohody o parcelaci) anebo v rozvojových a transformačních územích navrhl základní kompozici veřejných prostranství a funkční a prostorové uspořádání území. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: dle zadání Metropolitní plán podmíní rozvoj území vydáním podrobnější dokumentace v odůvodněných případech po prověření, že pro určité plochy nebo koridory není možné stanovit dostatečně určité podmínky uspořádání nebo využití území, a to v lokalitách rozvojových, transformačních i stabilizovaných. MPP nepodmiňuje žádné lokality zpracováním územní studie, pořízením regulačního plánu, nebo uzavřením dohody o parcelaci a zároveň nezajišťuje koncepční rozvoj transformačních a rozvojových ploch tak, aby nebyly tyto nástroje územního plánování zapotřebí. Jedná se např. o pro MČ Praha 4 klíčové transformační plochy kolem budoucích stanic metra D nebo transformační plochu podél Modřanské ulice.
MČ požaduje, aby významné zelené plochy (tj. minimálně všechny lokality dle čl. 51, 52, 53), které ÚP považuje za „nestavební bloky v zastavitelném území“, byly jednoznačně vymezeny jako nezastavitelné. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: vymezení zastavitelných/nezastavitelných ploch je z hlediska zajištění kvalitního prostředí k životu ve městě klíčovým úkolem územního plánování. Nezastavitelné plochy jsou chráněny ustanovením § 55 stavebního zákona, podle kterého lze další zastavitelné plochy změnou územního plánu vymezit pouze na základě prokázání potřeby vymezení nových zastavitelných ploch. Zařazením městských parků do zastavitelných ploch se tak zvyšuje riziko budoucí změny parku/části parku na stavební blok. Pokud budou parky zařazeny do zastavitelných ploch, nebude již možné tuto pojistku v podobě § 55 stavebního zákona použít. Plošné převedení současných nezastavitelných ploch chráněných zákonem na „nestavební bloky“ v zastavitelném území, které tuto ochranu nepožívají, považuje MČ za neakceptovatelné. Odůvodnění MPP navíc tuto změnu komplexně neodůvodňuje.
MČ požaduje, aby jednotlivé požadavky parametrické regulace v transformačních a rozvojových plochách nových struktur (na veřejná prostranství a veřejnou občanskou vybavenost) byly jednoznačně – plošně - určeny v návrhu uspořádání a využití lokality, a to včetně potřebných rezerv. Parametrickou regulaci považuje MČ za přijatelnou za podmínky, že bude integrální součástí zadání regulačního plánu z podnětu či na žádost, územní studie, dohody o parcelaci nebo ÚPČP, kterými MPP rozvoj či transformaci lokality podmíní. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: parametrické regulace negarantují plochy pro veřejnou infrastrukturu a vytváří právní nejistoty v území. Parametrické regulativy tak nejsou dostatečným podkladem pro rozhodování v těchto lokalitách a pro jejich koordinovaný rozvoj.
MČ požaduje, aby MPP v hlavním výkrese ve stabilizovaných plochách obsahoval plošné vymezení návrhu/územní rezervy pro zařízení veřejné občanské vybavenosti. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: dle demografické studie SO Praha 4 (11/2017) vyplývá, že kapacity některých MŠ (Podolí, Kunratice, Lhotka, sídliště Krč, Braník, Dvorce) a ZŠ (Lhotka, sídliště Krč, Krč+ Budějovická) na území Prahy 4 jsou v současnosti nedostatečné. S předpokládaným nárůstem obyvatel s trvalým bydlištěm v Praze 4 výrazně v příštích letech poroste i celkový počet žáků místních MŠ a ZŠ. Prognóza tak v roce 2031 vykazuje deficity MŠ mimo výše zmíněné ještě na Pankráci, v Nuslích a v Michli a deficity ZŠ mimo výše zmíněné také na Pankráci, v Nuslích, v Podolí, v Braník + Dvorce, na Spořilově a v Kunraticích. V těchto lokalitách požadujeme vymezení potřebného návrhu/rezerv pro OV.
MČ požaduje stanovení min. podílu občanské vybavenosti v transformačních a rozvojových plochách individuálně pro jednotlivé lokality, tj. ne paušálně na základě struktury a očekávaného počtu obyvatel, ale i na základě očekávaného využití území. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: paušální stanovení podílu občanské vybavenosti se jeví jako sporné s vědomím, že MPP umožňuje vznik čistě monofunkčních území. Převážně administrativní a obchodní plochy budou generovat zcela jinou potřebu vzniku nové občanské vybavenosti než plochy, které budou zastavěny bytovou zástavbou.
MČ požaduje stanovit minimální podíl občanské vybavenosti (dále OV) v transformačních a rozvojových plochách doplňující stávající struktury, které s ohledem na svou rozlohu a potenciál vyjádřený návrhovým indexem využití budou generovat potřebu vzniku nové občanské vybavenosti. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: v transformačních plochách v lokalitě Zálesí (cca 22 ha) je minimální podíl OV stanoven, v transformačních plochách v lokalitě Horní Pankrác (cca 21 ha) nikoli.
MČ požaduje, aby z regulativů MPP bylo možné vyčíst řádové hodnoty realizovatelných m2 zastavitelných ploch budov/ HPP. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: HPP jsou jedním ze základních údajů o pozemcích určujících (spolu s možným využitím pozemku) jeho tržní hodnotu; rovněž je jediným způsobem, jak pro účely transparentního rozhodování o území určit rozložení kapacit území pro dosažení jeho udržitelného rozvoje a nelze bez něj řádně vyhodnotit hospodárné využití území.
MČ požaduje, aby MPP garantoval podrobnější řešení funkčního využití území, a to zejména s ohledem na zajištění min. podílu bydlení a zabránění vzniku monofunkčních lokalit. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: pojetí regulativů plánu omezených pouze na 4 typy lokalit dle využití (produkční, obytné, rekreační, krajinné) nedokáže zajistit funkční promíšenost území - negarantuje min. podíl bydlení a umožňuje vznik monofunkčních částí města. V obytných lokalitách je bez podmínky přípustná jak komerční vybavenost (administrativa), tak nerušící výroba i obchodní centra náročná na dopravní obsluhu. V lokalitách s převažující administrativní funkcí (př. Horní Pankrác, Brumlovka) tak může docházet k posílení jejich monofunkčnosti a dalšímu snižování kvality bydlení. Podrobnou specifikaci ploch s rozdílným způsobem využití v územním plánu stanovuje PSP (par. 6).
MČ požaduje přehodnocení výškové regulace tak, aby v území nevytvářela sporné situace při správním rozhodování. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: použitý, uměle vytvořený výškový rastr vnáší do rozvoje území zmatek – promítnutím pravidelné ortogonální sítě na jinak orientovanou reálnou strukturu města zákonitě vznikají sporné situace a chyby v samotném dokumentu. Metodika použití rastru 100 x 100m není schopna ve stabilizovaném území zaznamenat skutečnou výšku zástavby. Rastr na mnoha místech neodpovídá stávajícímu charakteru území (předpoklad, že zástavba nemusí vyčerpat limity výškové regulace na maximum, není v MPP garantován např. podrobně definovaným charakterem území). Rastr, včetně pravidla pro stavby na rozhraní více ploch výškové regulace dle čl. 102, navíc motivuje investory koncipovat objekty tak, aby je bylo možno umístit do „vyššího čtverce“ za účelem dosažení maxima možného objemu, a to na úkor vzniku kvalitní architektury. Problém při vyhodnocení limitů výškové zástavby vyvolává také nepřesný převod rastru z digitálního modelu do území. Takto nastavená výšková regulace je nepředvídatelná, neodůvodněná a nepřezkoumatelná.
MČ požaduje, aby ve stabilizovaných územích nedocházelo k zásadním změnám stávajících kapacit či struktury území. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: MPP dovoluje ve flexibilních lokalitách stabilizovaného území (lokality areálů) výrazný rozvoj:
čl. 69 stanovuje „vyšší možnost změny zástavby v rámci stavebních bloků“ bez bližší specifikace této změny.
čl. 103 připouští navýšení max. počtu RNP u budov souvisejících s provozem areálu až o 4 RNP
MČ dále požaduje přehodnocení výškové regulace tak, aby ve všech stabilizovaných lokalitách odpovídala skutečnému stavu (charakteru lokality)
MČ požaduje, aby MPP v hlavním výkrese obsahoval plošné vymezení existujících zařízení veřejné občanské vybavenosti. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: MPP v rozporu se zadáním nevymezuje v hlavním výkrese existující plochy pro veřejnou občanskou vybavenost nebo pro plochy sportu – pro ochranu těchto ploch před jejich zastavěním bytovými či administrativními objekty musí být tyto plochy vymezeny jako samostatné plochy s rozdílným způsobem využití. Konstatování, že v plochách označených bodem (které dle čl. 149 odst. 2 vymezují stávající občanskou vybavenost) je nutné občanskou vybavenost zachovat, aniž by současně bylo stanoveno v jakém rozsahu, ochranu těchto ploch nezaručuje.
MČ požaduje jednoznačné stanovení přípustnosti, nepřípustnosti, a podmíněnosti/výjimečné přípustnosti, a to s ohledem na vzájemnou koordinaci/kompatibilitu různých přípustných využití, aby byla zajištěna předvídatelnost rozhodování v území. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: MPP musí jasně stanovit vlastnosti/parametry záměrů, které jsou přijatelné, které jsou nepřijatelné a které jsou přijatelné za určitých podmínek – tj. parametry, u kterých je nutné individuálně posuzovat polohu, množství a kapacitu ve vztahu k místním podmínkám. MPP rozhodování o podobě města v transformačních, rozvojových a dokonce i v některých stabilizovaných územích odkládá až do územních řízení, a to včetně vymezení ploch, kde je vůbec možné stavět. Přenáší tak odpovědnost ze zpracovatele a politiků na úředníky a majitele pozemků – a v důsledku na soudní moc při řešení sporů.
MČ požaduje, aby MPP jasně definoval pojem budovy a stavby sloužící pro rekreaci. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: V MPP jsou stávající plochy sportu (sportovní areály) vymezeny ve výkrese infrastruktury jako plochy rekreační vybavenosti, které je nutné zachovat. Zatímco však stávající územní plán konkrétně stanovuje, jaké stavby lze v těchto plochách umístit (pouze stavby pro sport a tělovýchovu), MPP rozumí rekreační vybaveností budovy, jiné stavby a pozemky sloužící pro rekreaci, relaxaci a sport, bez dalšího upřesnění. Z žádného čl. MPP nevyplývá, že by budovou sloužící pro rekreaci nemohlo být např. ubytovací zařízení s jakoukoli kapacitou. MPP tak ve skutečnosti stávající plochy sportu nechrání, naopak umožňuje jejich zastavění budovami, které nemají s funkcí sportu nic společného. Stejně tak strohá definice rekreační vybavenosti umožňuje výstavbu ubytovacích zařízení/hotelů v lokalitách rekreační vybavenosti (např. Ledárny Braník a U Kunratického potoka), které jsou v současném územním plánu převážně nezastavitelné.
MČ požaduje důslednější ochranu zeleně ve městě. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: V MPP dochází k neodůvodněným přeměnám stávajících větších či menších ploch zeleně (např. plochy ZMK při ul. Podolská, Psohlavců, Vídeňská) na stavební bloky. MPP dále v transformačních a rozvojových plochách ruší regulativ minimálního podílu zeleně (dnes KZ) a nenahrazuje jej jiným regulativem, který by zajišťoval přítomnost zeleně ve stavebních blocích. Rušení ploch zeleně (zejm. IZ a ZMK) a jejich přeměna na stavební bloky je v rozporu s dokumentem Strategie adaptace hl. m. Prahy na klimatickou změnu, konkrétně se strategickým cílem „Snížit negativní vliv extrémních teplot, vln horka a městského tepelného ostrova na zdraví citlivých skupin obyvatel Prahy“ Podle tohoto dokumentu lze ve středu hl. m. Prahy, jehož je MČ Praha 4 součástí, očekávat nárůst zranitelnosti obyvatel vůči negativním dopadům klimatické změny.
MČ požaduje zachování pásů zeleně podél významných komunikací, zejm. podél Jižní spojky, Vídeňské, ul. 5. května a železnice v úseku Kačerov až odstavné nádraží Praha-jih. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: V MPP dochází k plošnému zrušení stávajících ploch izolační zeleně podél výše zmíněných komunikací, tzv. „zeleného filtru“ chránícího obytnou zástavbu od významných zdrojů hluku a znečištění ovzduší.
MČ požaduje, aby byl park ve volné zástavbě vymezen ve všech modernistických strukturách, které jsou neoplocené a veřejně přístupné. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: MPP vymezuje nezastavitelný park ve volné zástavbě pouze v modernistických strukturách, které tvoří celou samostatnou lokalitu (např. Sídliště Michelská, Sídliště Pankrác, Antala Staška). Opomíjí tak modernistické struktury, které vznikaly v sousedství (v místě nedokončené) původní obytné zástavby a jsou proto nyní součástí lokality s heterogenní strukturou nebo i strukturou zahradního města, přestože se jedná o zcela totožný typ panelové modernistické zástavby vznikající ve stejné době. Požadujeme park ve volné zástavbě vymezit také v ostatních lokalitách s modernistickou zástavbou, která je neoplocená a veřejně přístupná (např. lokalita Kačerov).
MČ požaduje vymezení koridorů nebo rezerv zvažovaných tras metra a všeobecně staveb dopravní infrastruktury (dále DI) a technické infrastruktury (dále TI), a to i ve variantních řešeních pro zajištění možnosti jejich realizace v případě, že se k ní samospráva hl. m. Prahy v budoucnosti rozhodne. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
MČ požaduje navržení sítě záchytných parkovišť P+R v dostatečné kapacitě a definování max. docházkové vzdálenosti ke konkrétní stanici veřejné dopravy. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: síť záchytných parkovišť P+R je navržena v nedostatečném rozsahu a kapacitě. Podle Studie Fakulty dopravní ČVUT v Praze z května 2018 v pracovní dny vjede do Prahy zhruba 318 500 osobních vozů, z nichž 75 tisíc dojíždí pravidelně. Navrhovaná kapacita 17 000 stání na parkovištích P+R tak zdaleka nedokáže vyhovět současné ani budoucí poptávce.
MČ požaduje, aby v hlavním výkresu byla zobrazena zařízení dopravní, technické a občanské infrastruktury, navržená k zachování. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
MČ požaduje, aby v hlavním výkresu a v závazném krycím listu (dále KLZ) byly zobrazeny všechny zobrazitelné regulativy MPP nezbytné pro rozhodování v území. Tuto připomínku považuje městská část za zásadní.
Odůvodnění: považujeme za nepřípustné, aby se o regulativech ovlivňujících zastavitelnost veřejnost dozvěděla až ve “výkresu infrastruktury”. OV a TI/DI musí být promítnuta v hlavním výkresu a v KLZ lokalit - v podrobnosti příslušející danému měřítku. Výkres koncepce infrastruktury má objasňovat koncepci veřejné infrastruktury a nikoliv nahrazovat nedostatky hlavního výkresu.
P ř í l o h a č. 2
k usnesení Zastupitelstva městské části Praha 4 č. 29Z-15/2018, ze dne 13. 6. 2018.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Ostatní připomínky městské části Praha 4 k návrhu Metropolitního plánu (MPP):
MČ požaduje zpřesnění popisu cílového charakteru v krycích listech jednotlivých lokalit. Popis charakteru považujeme pro rozhodování v území za nedostatečný.
Odůvodnění: Charakter lokalit je zásadní při určování přípustnosti/nepřípustnosti využití lokality (čl. 61). V lokalitách ucelených urbanistických celků jako je Starý Spořilov nebo sídliště Zelená liška, požadujeme v popisu charakteru zdůraznit nutnost zachování původního charakteru lokality s ohledem na dostavby proluk a přístavby objektů.
MČ požaduje přehodnocení metodiky struktur lokalit dle čl. 41. V heterogenních strukturách neexistuje převažující charakter zástavby (čl. 35) a může tak docházet ke sporným situacím ve správním rozhodování.
Odůvodnění: podle čl. 35 jsou lokality vymezeny na základě převažujícího charakteru. Mnoho lokalit je však vymezeno v rozporu s tímto článkem – zejm. v lokalitách s heterogenní strukturou neexistuje převažující charakter zástavby (např. lokalita Michle). Obáváme se, že v heterogenních strukturách bude během správního rozhodování docházet ke sporným situacím.
MČ požaduje přehodnocení metodiky využití lokalit dle čl. 61. Využití některých obytných lokalit neodpovídá definovanému hlavnímu využití těchto lokalit.
Odůvodnění: Hlavním využitím obytných lokalit je smíšené obytné město. Jako obytné lokality jsou navrženy i lokality, jejichž stávající využití je v rozporu s tímto charakterem. Jedná se o lokality, ve kterých se funkce bydlení nevyskytuje vůbec (např. Nemocnice Krč, Pankrácká věznice) nebo zcela okrajově (např. Brumlovka) a ani v budoucnu nepředpokládáme výraznou změnu využití těchto lokalit.
MČ požaduje změnu pojmu „obytná lokalita“ tak, aby odpovídal jeho definici.
Odůvodnění: Pojem obytná lokalita neodpovídá jejímu využití. Přesnějším pojmenováním by bylo „všeobecná lokalita“ nebo „smíšená lokalita“ (př. lokality Brumlovka a Horní Pankrác, kde funkce bydlení je zastoupena pouze okrajově).
MČ požaduje zpřesnění regulativů/popisu cílového charakteru v produkčních lokalitách.
Odůvodnění: Absence podrobnějších regulativů v produkčních plochách nedovoluje městotvorné směřování využití lokalit (např. lokalita Depo a garáže Kačerov nebo Pod velkým hájem).
MČ požaduje, aby typ lokality veřejné vybavenosti byl zařazen mezi ostatní typy lokalit dle čl. 61 nebo aby byla upravena terminologie, kterou v této podobě považujeme za matoucí.
Odůvodnění: Dle čl. 61 existují 4 typy lokalit podle způsobu využití. V čl. 145 je uveden další typ lokality – lokalita veřejné vybavenosti. Ta je však vždy součástí lokality produkční, obytné nebo rekreační typu struktury areálů vybavenosti (např. lokalita Nemocnice Krč). Toto názvosloví je zavádějící.
MČ požaduje uvedení konkrétních regulativů pro objekty, které lze umisťovat v zastavitelných nestavebních transformačních a rozvojových plochách v metropolitních a čtvrťových parcích.
Odůvodnění: Čl. 90 odst. 3 stanovuje přípustnost umisťování nových budov v parku na základě příslušnosti parku ke konkrétní hierarchické úrovni (regulativy – podlažnost, max. RPB budovy a max. RPB v součtu pro celý park). Odst. 4 však nad rámec odst. 3 umožňuje v zastavitelných nestavebních transformačních a rozvojových plochách v metropolitních a čtvrťových parcích umisťovat další budovy, pokud jsou nezbytné pro obsloužení městského parku a zabezpečení kvalitních návštěvnických služeb. Pro tyto další stavby však není stanovena žádná regulace.
MČ požaduje, aby MPP stanovil jasná pravidla pro naplnění parametrických regulativů v transformačních a rozvojových plochách.
Odůvodnění: Z čl. 77, 87 ani 96 týkajících se parametrické regulace není zřejmé jak se parametrické regulativy stanovené pro celou transformační či rozvojovou plochu budou přerozdělovat mezi jednotlivé stavební záměry/stavebníky v ploše.
MČ požaduje, aby MPP vyjasnil regulativ výpočtu parametrických regulativů veřejných prostranství vzhledem k zástavbě umístěné v přímé návaznosti na uliční prostranství do hloubky 20m.
Odůvodnění: Podle odst. 4 čl. 77 se parametrické regulativy neuplatní při umisťování zástavby v přímé návaznosti na uliční prostranství vymezené dle čl. 80 do hloubky 20 metrů. Není jasné, z jaké plochy se pak počítají parametrické regulativy veřejných prostranství, zda z celé plochy transformační/rozvojové plochy nebo z celé plochy mínus 20m pás.
MČ požaduje uvedení max. regulované výšky budovy pro RNP 2, 3, 4, 6, 8.
Odůvodnění: Vzhledem k možné různé konstrukční výšce podlaží by i pro rozmezí podlažnosti 2, 3, 4, 6, 8 dle čl. 98 měla být stanovena maximální regulovaná výška budovy.
MČ požaduje vymezit rozmezí podlažností vyšších než 12NP ve stejném intervalu (2-3NP) jako u ostatních rozmezí podlažnosti.
Odůvodnění: Rozmezí podlažnosti 21 je, na rozdíl od ostatních rozmezí podložeností, vymezeno příliš široce (13-21 RNP) a toto vymezení je matoucí.
MČ požaduje důsledné uplatňování regulativů charakteru a výšky zástavby v městské památkové zóně Nusle a v historických jádrech bývalých obcí na území MČ Praha 4. Viz zásadní připomínka č. 4
Odůvodnění: Podle čl. 2 MPP chrání a rozvíjí kulturní a civilizační hodnoty města. Tento výrok se však žádným způsobem nepromítá do diferenciace regulativů MPP. Podmínky pro ochranu a rozvoj kulturních a civilizačních hodnot města nejsou součástí urbanistické koncepce MPP. MPP nechrání a nerozvíjí původní urbanistickou strukturu památkově chráněných území a historických jader původních obcí.
MČ požaduje řádné odůvodnění návrhu staveb dopravní infrastruktury na území Prahy 4.
Odůvodnění: MPP navrhuje na území MČ Praha 4 stavby dopravní infrastruktury (např. silniční mosty – Dvorecký, Podolský, nová komunikační propojení – Chýnovská - Vídeňská, Čiklova - Otakarova, mimoúrovňové křižovatky Vrbova x Jižní spojka, Michelská x 5. května), aniž by byla potřeba těchto staveb řádně odůvodněna. Dopady těchto staveb na území MČ Praha 4 nejsou zmíněny v odůvodnění MPP, ani ve Vyhodnocení vlivu MPP na životní prostředí.
MČ požaduje, aby MPP vymezil systém cyklotras dle podkladu aktualizace Generelu cyklistické dopravy hlavního města Prahy z února 2018 a vymezil cykloterminály v návaznosti na zastávky veřejné dopravy.
MČ požaduje uvedení regulativů zastavitelnosti pro náměstí či parkově upravené části náměstí.
Odůvodnění: V čl. 79 – 88 MPP není jediná zmínka o regulativech pro vymezená náměstí či parkově upravené části náměstí (např. náměstí Hrdinů).
MČ požaduje, aby byl v odůvodnění MPP doložen způsob naplňování cílů, priorit a opatření „Programu zlepšování kvality ovzduší - aglomerace Praha CZ01“.
MČ požaduje, aby MPP nepodmiňoval vymezení ploch ÚSES správním rozhodnutím jednotlivých MČ.
Odůvodnění: Plochy ÚSES jsou řešené v mnoha případech pouze překryvnou šrafou přes zastavitelná obytná území. MPP připouští změnu vymezení ploch ÚSES v území, a to při střetu se záměrem technické nebo dopravní infrastruktury. Posouzení, zda se jedná o málo významné narušení podmínek pro celkovou funkční způsobilost ÚSES (čl. 19) bude, bez uvedení podrobnějších pravidel pro rozhodování, v kompetenci jednotlivých stavebních úřadů během územních řízení.
MČ požaduje, aby jednotlivé regulativy textové části MPP důsledně odkazovaly na další regulativy nezbytné pro rozhodování v dané lokalitě.
MČ požaduje, aby v textové části krycích listů (KLZ) byly odkazovány regulativy relevantní pro rozhodování v dané lokalitě.
Odůvodnění: např. Sad na Chodovci je odkazován na čl. 84 a 85, zatímco zásadní pro rozhodování v území je čl. 90. Z uživatelského hlediska je takovéto uspořádání výroku MPP nepřehledné a matoucí.
MČ požaduje opravu nesrozumitelných částí textové části MPP.
Odůvodnění: Textová část je na mnoha místech na hranici srozumitelnosti. Nadužívání pojmů „struktura“ a „krajina“ či množství odkazů na jiné pasáže textu či jiné právní předpisy k čitelnosti textu nepřispívá. Pojmy „lokalita zastavitelná nestavební“ (Park Kavčí hory), „nestavební blok“ (Park Jezerka), „nestavební část stavebního bloku“ (zeleň na sídlištích) jsou matoucí, vždy se totiž jedná o zastavitelné plochy.
MČ požaduje úpravu grafické části MPP tak, aby v hlavním výkrese byly uvedeny potřebné informace pro rozhodování a orientaci v území (např. názvy ulic) a aby byl hlavní výkres čitelný.
Odůvodnění: Hlavní výkres MPP je v některých místech, zejména v transformačních plochách, kde dochází k překryvu šraf, rastru, hodnot výškové regulace, názvu a kódu lokality, kódu navrhované dopravní či technické infrastruktury atd. (tj. zejména množství textu), nečitelný. Další prvky jako vymezení nových ulic nebo pěší prostupnosti jsou v takovém území v měřítku MPP téměř nerozpoznatelné. Zároveň požadujeme, aby byly v hlavním výkrese uvedeny názvy ulic pro lepší orientaci.
MČ požaduje uvedení místopisu ve webové aplikaci.
Odůvodnění: Požadujeme, aby ve webové aplikaci existovala možnost zapnutí vrstvy/vrstev místopisu alespoň v rozsahu, v jakém je uveden v platném ÚP SÚ HMP. Ve výkresové části je velmi obtížné se orientovat.
MČ požaduje vyhodnocení připomínek z „Posouzení vybraných otázek návrhu Metropolitního plánu hl. m. Prahy“ zpracovaného Českou společností pro stavební právo dne 4. 6. 2018 dle přílohy č. 2.1 této přílohy.
Strana 1 (celkem 104)
usnesení č. 29Z-15/2018