O B S A H:
O B S A H:
1/ NAŘÍZENÍ VLÁDY 210/2013 Sb., KTERÝM SE MĚNÍ NV 567/2006 Sb. O MINIMÁLNÍ MZDĚ, O NEJNIŽŠÍCH ÚROVNÍCH ZARUČENÉ MZDY...
2/ PŘÍKLADY OPRAV U ODVODU POJISTNÉHO NA DŮCHODOVÉ SPOŘENÍ
3/ ODCHOD DO STAROBNÍHO DŮCHODU A SKONČENÍ PRACOVNÍHO POMĚRU
4/ DOPAD ZVÝŠENÍ MINIMÁLNÍ MZDY NA ODMĚŇOVÁNÍ UČNŮ
5/ ODPOVĚDI NA DOTAZY
Praha 16. srpna 20
Vážení přátelé,
v dnešním čísle informačního servisu se věnujeme hlavně změnám, které vyplynuly z navýšení minimální mzdy. Dále zde najdete aktuální příklady na provádění oprav při odvodu pojistného na důchodové spoření a další aktuality z oblasti odměňování zaměstnanců.
1/ NAŘÍZENÍ VLÁDY 210/2013 Sb., KTERÝM SE MĚNÍ NV 567/2006 Sb. O MINIMÁLNÍ MZDĚ, O NEJNIŽŠÍCH ÚROVNÍCH ZARUČENÉ MZDY...
Tímto nařízením ze dne 16. července 2013 vláda mění s účinností od 1. srpna 2013
- výši minimální mzdy
- nejnižší úrovně zaručené mzdy.
MINIMÁLNÍ MZDA
Podle § 111 odst. 2 zákoníku práce vyhlašuje vláda výši základní sazby minimální mzdy a dalších sazeb minimální mzdy při omezeném pracovním uplatnění zaměstnanců. Podle odst. 1 § 111 ZP se do mzdy pro posouzení dodržení minimální mzdy nezahrnuje mzda ani plat za práci přesčas, příplatek za práci ve svátek, za noční práci, za práci ve ztíženém pracovním prostředí a za práci v sobotu a v neděli.
Výše měsíční minimální mzdy se zvyšuje na 8500 Kč (dosud 8000 Kč). Z toho vyplývá, že mzda, plat nebo odměna z dohody nesmí být nižší než tato částka. Minimální mzda 8500 Kč je platná u zaměstnanců s měsíční mzdou pro jakoukoliv délku týdenní pracovní doby v organizaci. Pokud je týdenní pracovní doba zaměstnance zkrácena oproti stanovené délce pracovní doby v organizaci, snižuje se u něho výše minimální mzdy.
Např. týdenní pracovní doba v organizaci je 40 hodin. Zaměstnanec požádal o její zkrácení na 30 hodin. Minimální mzda se u něho vypočte takto: (8500x30):40. U tohoto zaměstnance bude od 1. 8. 2013 dodržena minimální mzda, pokud jeho příjem dosáhne částky 6375 Kč.
U zaměstnanců s hodinovou mzdou se minimální mzda zvyšuje na 50,60 Kč (dosud 48,10 Kč). Tato částka je platná pro týdenní pracovní dobu 40 hodin. Pokud bude týdenní pracovní doba v organizaci kratší, je třeba hodinovou minimální mzdu přepočíst. Sazby pro některé jiné délky týdenní pracovní doby jsou uvedeny v tabulce:
týdenní pracovní doba | minimální mzda na hodinu/měsíc |
40 | 50,60 |
38,75 | 52,30 |
37,50 | 54,00 |
35 | 57,90 |
Výpočty jsou vždy zaokrouhlovány směrem nahoru.
Při jinak stanovené délce týdenní pracovní doby ve firmě je třeba provést přepočet dle vzorce: (40 : stanovená týdenní pracovní doba) x 50,60 Kč.
UPOZORNĚNÍ: Při neodpracování příslušné pracovní doby nebo při zkrácené pracovní době se u zaměstnanců s měsíční mzdou sazba minimální mzdy snižuje úměrně odpracované době.
POZOR: minimální mzda se vztahuje i na dohody mimo pracovní poměr (tj. na dohodu o provedení práce a dohodu o pracovní činnosti).
▪ Dopad zvýšení minimální mzdy do zákona 592/92 Sb. o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění
Díky úpravě minimální mzdy dochází ke změně v zákonu 592/92 Sb. o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění, kde se z minimální mzdy vychází při stanovení vyměřovacího základu u osob bez zdanitelných příjmů (§ 3b).
Tj., např. dítě po ukončení studia na SŠ, které nikam nenastoupilo, ani se nepřihlásilo na úřad práce nebo bezdětná žena v domácnosti. U těchto osob bude od 1. 8. 2013 záloha na VZP činit 1148 Kč (dosud 1080 Kč).
Minimální mzda se dále používá u zdravotního pojištění v případech, že zaměstnanci bylo poskytnuto neplacené volno nebo měl neomluvenou absenci. Pokud toto neplacené volno nebo neomluvená absence trvaly celý kalendářní měsíc, je vyměřovacím základem minimální mzda za měsíc (8500 Kč) a pojistné by za tento měsíc činilo 1148 Kč. Pokud neplacené volno nebo neomluvená absence trvaly po část měsíce, připočte se k ostatním započitatelným příjmům poměrná část minimální mzdy připadající na kalendářní den v daném měsíci.
Např. pokud bude zaměstnanec v měsíci srpnu 2013 čerpat sedm dnů neplaceného volna. Jeho vyměřovací základ pro všeobecné zdravotní pojištění se v tomto měsíci zvýší o 1920 Kč (8500:31x7).
▪ Dopad minimální mzdy do zákona 435/2004 Sb. o zaměstnanosti
Podle § 25 odst. 3 nebrání zařazení a vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání výkon činnosti na základě pracovního poměru nebo na základě dohod mimo pracovní poměr, pokud měsíční výdělek (nebo měsíční odměna z dohody) nepřesáhne polovinu minimální mzdy. Tzn., že od srpna 2013 si bude moci uchazeč o zaměstnání přivydělat částku 4250 Kč, aniž by přišel o podporu v nezaměstnanosti.
▪ Dopad zvýšení minimální mzdy do zákona o daních z příjmů
Od roku 2007 se u zaměstnanců posuzuje nárok na měsíční daňový bonus tak, že jeho příjem musí v měsíci dosáhnout alespoň výše poloviny minimální mzdy platné k 1. 1. příslušného kalendářního roku. Z toho vyplývá, že zvýšení minimální mzdy v průběhu roku neovlivní podmínky pro nárok na měsíční daňový bonus a nárok bude mít zaměstnanec, který dosáhne v měsíci příjmu 4000 Kč a vyššího. Zvýšení minimální mzdy se pro posuzování nároku na měsíční daňový bonus promítne až v roce 2014, kdy bude muset mít zaměstnanec alespoň 4250 Kč, aby byl nárok na měsíční daňový bonus. Nárok na daňový bonus v rámci ročního zúčtování záloh nebo daňového přiznání vznikne zaměstnanci, který v roce 2013 dosáhl příjmu
alespoň ve výši 48000 Kč (6x8000). Teprve pro zdaňovací období roku 2014 bude platit hranice 51000 Kč (8500x6).
▪ Dopad zvýšení minimální mzdy na příplatek za práci ve ztíženém a zdraví škodlivém prostředí
Výše příplatku podle § 117 ZP činí nejméně 10% základní sazby minimální mzdy, tj, nejméně 5,06 Kč (50,60 x 0,1) za každou odpracovanou hodinu v prostředí se ztěžujícími vlivy.
Výše příplatku podle § 128 ZP (státní sféra) činí nejméně 5% částky základní sazby minimální mzdy za měsíc, tj. nejméně 425 Kč (8500x0,05). Zde bude muset vláda změnit NV 564/2006 Sb., protože v § 7 odst. 1 je zatím rozpětí tohoto příplatku pouze od 400 Kč do 1400 Kč.
NEJNIŽŠÍ ÚROVEŇ ZARUČENÉ MZDY
NV 210/2013 Sb. se rovněž zvyšuje nejnižší úroveň zaručené mzdy při 40 hodinové týdenní pracovní době takto:
SKUPINA PRACÍ | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za hodinu | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za měsíc |
1 | 50,60 | 8500 |
2 | 55,90 | 9400 |
3 | 61,70 | 10400 |
4 | 68,10 | 11400 |
5 | 75,20 | 12600 |
6 | 83,00 | 13900 |
7 | 91,70 | 15400 |
8 | 101,20 | 17000 |
Jelikož v této tabulce je stanovená nejnižší úroveň zaručené mzdy pro 40-ti hodinovou týdenní pracovní dobu, je třeba v případě jiné délky týdenní pracovní doby přepočíst nejnižší úroveň zaručené mzdy na jednu hodinu takto:
SKUPINA PRACÍ | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za hod. při 40 hod. pracovní době | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za hodinu při 38,75 hod. prac. době | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za hodinu při 37,5 hod. prac. době |
1 | 50,60 | 52,30 | 54,00 |
2 | 55,90 | 57,80 | 59,70 |
3 | 61,70 | 63,70 | 65,90 |
4 | 68,10 | 70,30 | 72,70 |
5 | 75,20 | 77,70 | 80,30 |
6 | 83,00 | 85,70 | 88,60 |
7 | 91,70 | 94,70 | 97,90 |
8 | 101,20 | 104,50 | 108,00 |
Výpočty jsou vždy zaokrouhlovány směrem nahoru.
Při jinak stanovené délce týdenní pracovní doby ve firmě je třeba provést přepočet dle vzorce: (40:stanovená týdenní pracovní doba) x příslušná sazba zaručené mzdy.
Jednotlivé skupiny prací bude třeba přiřadit u zaměstnavatelů, kde je poskytován plat tak, že první skupina prací zahrnuje práce v 1. a 2. platové třídě, druhá skupina prací zahrnuje práce ve 3. a 4. platové třídě……osmá skupina prací zahrnuje práce v 15. a
16. platové třídě.
U podnikatelských subjektů, ve kterých nepůsobí odborová organizace, bude třeba upravit zaručenou mzdu podle zařazení jednotlivých zaměstnanců. Pro posouzení, zda byla dodržena zaručená mzda, se do mzdy nezahrnuje mzda ani plat za práci přesčas, příplatek za práci ve svátek, za noční práci, za práci ve ztíženém pracovním prostředí a za práci v sobotu a v neděli. Všechny ostatní složky mzdy se zahrnují.
POZOR: V organizacích, kde je mzda sjednána v kolektivní smlouvě, platí to, co je v ní sjednáno (§ 112 odst. 2 ZP)! Tzn., že v kolektivní smlouvě můžou být sjednány i částky zaručené mzdy nižší než jsou uvedeny v tomto NV!
UPOZORNĚNÍ: Při neodpracování příslušné pracovní doby nebo při zkrácené pracovní době se u zaměstnanců s měsíční mzdou sazba nejnižší úrovně zaručené mzdy snižuje úměrně odpracované době (§ 80 ZP).
MINIMÁLNÍ A ZARUČENÁ MZDA PŘI OMEZENÉM PRACOVNÍM UPLATNĚNÍ ZAMĚSTNANCE
Vložením nového § 4 se stanovuje odlišná sazba minimální a zaručené mzdy pro zaměstnance, kteří jsou poživateli invalidního důchodu pro invaliditu prvního, druhého nebo třetího stupně.
Sazba minimální mzdy pro stanovenou týdenní pracovní dobu 40 hodin činí 48,10 Kč za hodinu nebo 8000 Kč za měsíc.
Nejnižší úroveň zaručené mzdy pro stanovenou týdenní pracovní dobu 40 hodin činí:
SKUPINA PRACÍ | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za hodinu | Nejnižší úroveň zaručené mzdy za měsíc |
1 | 48,10 | 8000 |
2 | 53,10 | 8900 |
3 | 58,60 | 9800 |
4 | 64,70 | 10800 |
5 | 71,50 | 12000 |
6 | 78,90 | 13200 |
7 | 87,10 | 14600 |
8 | 96,20 | 16100 |
Z tohoto nově vloženého § 4 vyplývá, že pro zaměstnance, kteří jsou poživateli invalidního důchodu pro invaliditu prvního, druhého nebo třetího stupně, zůstává minimální a zaručená mzda ve stejné výši jako byla do 31. 7. 2013 pro všechny zaměstnance.
POZOR: u zaměstnanců, kteří jsou poživateli invalidního důchodu pro invaliditu prvního, druhého nebo třetího stupně a budou mít po celý kalendářní měsíc neomluvenou absenci je vyměřovacím základem minimální mzda 8500 Kč a nikoliv minimální mzda 8000 Kč! V případě neomluvené absence po část měsíce, je to poměrná část minimální mzdy 8500 Kč. V zákonu 592/92 Sb. o VZP je totiž odkaz na minimální mzdu nekrácenou. V případě poskytnutí neplaceného volna těmto zaměstnancům se vyměřovací základ pro VZP nenavyšuje, protože je za ně plátcem pojistného stát.
2/ PŘÍKLADY OPRAV U ODVODU POJISTNÉHO NA DŮCHODOVÉ SPOŘENÍ
V této části najdete příklady oprav chyb při výpočtu pojistného na důchodové spoření u účastníků důchodového spoření a při změně zaměstnání a přeplatku na pojistném u předchozího zaměstnavatele. Příklady jsou převzaty od pracovnice MF paní Xxxxxxxx Xxxxxxxx a paní xxx. Xxx Xxxxxxx.
Příklad č. 1. ZAMĚSTNANEC OZNÁMÍ ZAMĚSTNAVATELI, ŽE JE ÚČASTNÍKEM DŮCHODOVÉHO SPOŘENÍ DŘÍVE, NEŽ SE ÚČASTNÍKEM SKUTEČNĚ STAL
Jak k takové situaci obvykle dojde? Zaměstnanec podepíše smlouvu o důchodovém spoření, a protože je upozorněn na to, že má povinnost účast oznámit zaměstnavateli, běží do mzdové účtárny a oznámí, že se stal účastníkem. My ale už víme, že podpisem na smlouvě o důchodovém spoření účast nevzniká.
Společnost, se kterou zaměstnanec uzavřel smlouvu, ji odešle Specializovanému finančnímu úřadu, který vede centrální registr smluv. Ten smlouvu zaregistruje a odešle potvrzení o registraci smlouvy oběma účastníkům, tj. penzijní společnosti a zaměstnanci. Převzetím druhým účastníkem (tím, kdo ji převezme později) nabude registrace právní moci. Zaměstnanec je potom účasten důchodového spoření od prvního dne příštího kalendářního měsíce. O nabytí právní moci zašle Specializovaný finanční úřad (správce centrálního registru smluv) zaměstnanci „Oznámení“, v němž je uvedeno například, že:
„Rozhodnutí nabylo právní moci dne: 28. 6. 2013
Registrace smlouvy je proto účinná ode dne: 1. 7. 2013
Ode dne 1. 7. 2013 se zaměstnanec stává účastníkem důchodového spoření.“
V tomto případě má tedy mzdová účetní povinnost srazit pojistné na důchodové spoření poprvé ve výplatě za červenec 2013, tj. obvykle v srpnu.
Řešení problému:
Pokud se přesto stane, že mzdová účetní srazila pojistné a podala hlášení k záloze na pojistné na důchodové spoření a v něm je uveden zaměstnanec, který ještě není účastníkem důchodového spoření, potom řešení musíme rozdělit na dvě rozdílné situace.
a) V podaném hlášení není ani jeden z uvedených zaměstnanců pro dané zálohové období účastníkem důchodového spoření, tj. hlášení nemělo být podáno.
V tomto případě není zaměstnavatel plátcem pojistného podle § 2 zákona o pojistném na důchodové spoření a měl by vzít zpět své podání (myšleno chybné hlášení) a zároveň, pokud již uhradil pojistné spojené s tímto hlášením, může si požádat o vrácení přeplatku (za předpokladu, že nemá tento plátce jiný evidovaný nedoplatek, mu bude přeplatek vrácen).
b) V hlášení jsou jak zaměstnanci, kteří již jsou účastníky důchodového spoření, tak i zaměstnanci, kteří nejsou účastníky důchodového spoření. V daném případě je zaměstnavatel plátcem pojistného podle § 2 zákona o pojistném na důchodové spoření a měl tedy povinnost podat hlášení k záloze na pojistné.
V tomto případě plátce podává opravné nebo následné hlášení. Pokud to plátce stihne do termínu pro odvod záloh (obvykle do 20. dne příslušného měsíce), jde o opravné hlášení, pokud později, jde o následné hlášení. V obou případech, pokud již byla uhrazena nesprávně vyšší částka, je možné podat žádost o vrácení přeplatku. Za předpokladu, že plátce nemá jiné nedoplatky, resp. bude-li se jednat o vratitelný přeplatek, bude mu tento přeplatek vrácen.
Pozor: Xxxxxxx hlášení se podává celé znovu na rozdíl od následného, kde se uvádějí jen rozdíly oproti původně chybně podanému.
Příklad č. 2. CHYBA MZDOVÉ ÚČETNÍ A JEJÍ OPRAVA
Mzdová účetní paní Příkladová má od 1.4.2013 dva zaměstnance jako účastníky důchodového spoření, které uváděla do řádných hlášení k záloze na pojistné na důchodové spoření.
Dalšího zaměstnance pana Xxxxxxx, jenž se stal účastníkem také od 1.4.2013 ale do hlášení neuvedla. Skutečnost, že byl účastníkem důchodového spoření od 1. dubna 2013 si uvědomila až 20.srpna 2013.
Přehled hrubých mezd (vyměřovacích základů pojistného) zaměstnanců účastných na důchodovém spoření (v Kč) pro účely správné vyplnění následného hlášení za kalendářní měsíce duben až červen 2013:
Měsíc | Pan Názorný | Pan Sklenička | Záloha 5% Celkem (Sklenička +Názorný) *) | Xxx Xxxxxxx | Záloha xxx Xxxxxxx | Úrok z prodlení (ročně 14,5%) zaokrouhleno) ***) | Záloha celkem N+S+V **) |
duben | 10.000 | 14.000 | 1.200 | 2.000 (nemoc) | 100 | 4 | 1.300 |
květen | 12.000 | 15.000 | 1.350 | 24.000 | 1.200 | 29 | 2.550 |
červen | 14.000 | 15.000 | 1.450 | 22.000 | 1.100 | 14 | 2.550 |
červenec | 16.000 | 15.000 | 1.550 | 24.000 | 1.200 | 0 | 2.750 |
srpen | 20.000 | 16.000 | 20.000 | ||||
celkem | 5.550 | 3.600 | 47 | 9.150 |
*) poslední známá záloha
**) záloha tvrzená v následném hlášení
***) úrok z prodlení se nepředepíše, protože nepřesáhl 200 Kč
Za měsíc srpen již budou všichni tři zaměstnanci uvedeni v řádném hlášení. 3.600 Kč dlužných záloh na pojistném za pana Xxxxxxx bylo odvedeno dne 21.8.2013.
Příloha k řešení příkladu:
Následné hlášení za měsíce duben až červenec.
Démonia DIS 9/2013
8
Příklad č. 3. ZAMĚSTNANEC OZNÁMÍ ZAMĚSTNAVATELI, ŽE JE ÚČASTNÍKEM DŮCHODOVÉHO SPOŘENÍ POZDĚ
Dne 20. srpna přijde zaměstnanec a písemně oznámí zaměstnavateli, že se stal účastníkem důchodového spoření. Z přiloženého oznámení o nabytí právní moci vydaného Specializovaným finančním úřadem mzdová účetní zjistí, že:
Rozhodnutí nabylo právní moci dne: např. 29. 3. 2013
Registrace smlouvy je proto účinná ode dne 1. 4. 2013
Ode dne 1. 4. 2013 se zaměstnanec stává účastníkem důchodového spoření.
Mzdová účetní má povinnost podle § 30 zákona o pojistném na důchodové spoření oznámit tohoto zaměstnance finančnímu úřadu jako správci pojistného a ten od zaměstnance vybere dlužné pojistné ve výši 5 % vyměřovacích základů na důchodové pojištění (nejčastěji hrubé mzdy). Finanční úřad tedy vybere za kalendářní měsíce duben až červenec od zaměstnance nejen ta 2 %, která měl zaměstnanec platit ze svého, ale i další 3 %, o která měl být snížen odvod pojistného na důchodové pojištění správě sociálního zabezpečení. Těchto celkem 5 vybraných procent potom převede na účet zaměstnance u jeho penzijní společnosti. K tomu je zaměstnanec povinen uhradit 5% přirážku (z vybraného pojistného). Do oznámení finančnímu úřadu zaměstnavatel uvede zaměstnancovo jméno a příjmení, rodné číslo a bydliště. Dále uvede termín, od kdy už bude zálohy na pojistné srážet on. K tomu je vhodné uvést také výši vyměřovacích základů na pojistné za měsíce, kdy z důvodu pozdního oznámení zaměstnance o tom, že se stal účastníkem důchodového spoření, nebyla záloha sražena a odvedena.
VZOR OZNÁMENÍ FINANČNÍMU ÚŘADU
Finančnímu úřadu pro Královéhradecký kraj Územní pracoviště Rychnov nad Kněžnou
Oznámení ve smyslu § 30 zákona č. 397/2012 Sb., o poj. na důchodové spoření Náš zaměstnanec xxx Xxxx Xxxxxxx, r.č. 5403311705, bytem Příkladová 111, Rychnov nad Kněžnou oznámil dne 20. srpna 2013, že se stal účastníkem důchodového spoření. V jím předloženém Oznámení o nabytí právní moci je Specializovaným finančním úřadem uvedeno, že se účastníkem stal 1.4.2013.
Za měsíc srpen 2013 mu již bude naší společností řádně sražena a odvedena záloha na pojistné.
Jeho vyměřovací základy za jednotlivé kalendářní měsíce, za které nebyla sražena záloha na pojistné:
Měsíce | Vyměřovací základ pojistného (hrubá mzda) v Kč |
Duben | 12.600 |
Květen | 5.200 (nemoc) |
Červen | 12.960 |
Červenec | 13.800 |
razítko a podpis zaměstnavatele,
jméno a telefon pracovníka, který oznámení vyhotovil
9
Příklad č. 4. ZAMĚSTNANEC POŽADUJE OPRAVU PŘEPLATKU NA POJISTNÉM OD PŘEDCHOZÍHO ZAMĚSTNAVATELE
Xxx Xxxxxxx jako účastník důchodového spoření písemně požádal mzdovou účetní o vypořádání přeplatku ve výši 3.000 Kč, který mu vznikl u předchozího zaměstnavatele na zálohách na pojistné chybou při zúčtování mezd, na tiskopise Žádost poplatníka daně z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků o vypořádání přeplatku na důchodovém spoření – tiskopis MFin 5545. Xxx Xxxxxxx má v novém zaměstnání hrubou mzdu ve výši 20.000 Kč, tedy měsíční záloha na pojistné na důchodové spoření činí u něj 1.000 Kč. Jiného zaměstnance, který je účastníkem důchodového spoření v našem případě mzdová účetní pro názornost v našem případě nemá.
Řešení:
Připomínáme, že oprava chybně odvedené zálohy na pojistném na důchodové spoření se chová zcela jinak než chyba na pojistném na zdravotním pojištění, sociálním pojištění a na dani z příjmů ze závislé činnosti. U ostatních pojistných plateb na veřejnoprávní pojištění je možno o chybně přeplacené pojistné snížit další odvody. Přeplacenou zálohu na daň sraženou z příjmů ze závislé činnosti je oprávněn zaměstnavatel vrátit zaměstnanci za podmínek stanovených v § 38i zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů nebo se vypořádá v rámci ročního zúčtování záloh či v daňovém přiznání. Ale záloha na pojistné na důchodové spoření je již převedena tomu konkrétnímu zaměstnanci a je tak na jeho osobním účtu (nikoliv tedy na neindividualizovaných účtech správy sociálního zabezpečení, zdravotní pojišťovny nebo finančního úřadu). Proto pokud zaměstnanec nechce tyto finanční prostředky na tomto svém účtu, musí o to požádat písemně. Peníze převedené na účet penzijní společnosti nelze vrátit. Jediná možnost, jak přeplatek vyrovnat spočívá ve snížení budoucí platby toho konkrétního zaměstnance.
Pokud je tedy vypočtená záloha pana Vomáčky 1.000 Kč, pak bude mzdová účetní přeplatek umořovat po 3 měsíce.
Postup zaměstnavatele je uveden na těchto přílohách:
Žádost poplatníka o vypořádání přeplatku na tiskopise MFin 5545
Řádné hlášení k záloze na pojistné na důchodové spoření, ve kterém je umořován přeplatek. Toto hlášení uvádíme v našem příkladu jen jednou (za květen, protože hlášení za červen a červenec budou shodná)
Démonia DIS 9/2013
13
Poznámky:
Ke sloupci 07 – částka vypořádaného přeplatku připadajícího na poplatníka v tomto sloupci nesmí být vyšší, než částka vypočtené zálohy na pojistné připadající na poplatníka ve sloupci 05.
Ke sloupci 07a – podle § 28 ZPDS se zde uvede písmeno a), protože chyba vznikla chybou při výpočtu zálohy na pojistné. (Pozn.: Písmeno b) se uvádí pouze za okolností, že byl překročen maximální vyměřovací základ. K tomu dojde pouze v případě dvou nebo více zaměstnavatelů a lze jej uplatnit až po uplynutí pojistného období na základě předložených „Potvrzením o sražených zálohách na pojistné na důchodové spoření – tiskopis MFIN 5543, vystavených příslušnými plátci pojistného).
Ke sloupci 07b – uvede se DIČ plátce, u kterého přeplatek vznikl (i pokud by přeplatek vznikl v naší mzdové účtárně, pak bychom uvedli naše DIČ).
Přeplatek podle § 28 odst. 1 písm. a) zákona o pojistném na důchodové spoření vznikne až podáním následného hlášení k příslušnému kalendářnímu měsíci plátcem pojistného, u něhož k chybě došlo, tj. účastník důchodového spoření musí mzdové účetní pro účely vypořádání jeho výši vždy řádně doložit, nejlépe výpisem od penzijní společnosti nebo výpisem z osobního účastnického účtu, o který požádá správce pojistného.
3/ ODCHOD DO STAROBNÍHO DŮCHODU A SKONČENÍ PRACOVNÍHO POMĚRU
Od 1. 1. 2010 byla z § 37 odst. 1 zákona 155/95 Sb. vypuštěna podmínka pro výplatu starobního důchodu v případě souběhu pracovněprávního vztahu a pobírání tohoto důchodu, a to že musel být pracovněprávní vztah sjednán na dobu maximálně jednoho roku. Od této doby má mnoho zaměstnavatelů problém s ukončením pracovního poměru sjednaného na dobu neurčitou se zaměstnancem, který si požádal o starobní důchod a chce i nadále pracovat a zaměstnavatel již o jeho služby nemá zájem.
Do 31. 12. 2009 se musel tomuto zaměstnanci změnit pracovní poměr na dobu určitou nepřesahující dobu jednoho roku, kterou mu již zaměstnavatel nemusel prodloužit nebo vůbec sjednat. Pokud by zaměstnanec chtěl i nadále pracovat na dobu neurčitou, musel jej zaměstnavatel nahlásit na OSSZ a v tomto případě mu byla zastavena výplata starobního důchodu.
Od 1. 1. 2010 se situace změnila tak, že pokud si zaměstnanec požádá o starobní důchod, může i nadále pracovat na základě smlouvy sjednané na dobu neurčitou bez jakéhokoliv omezení, protože přiznáním starobního důchodu jeho pracovní poměr nekončí.
JAKÉ MOŽNOSTI SKONČENÍ PRACOVNÍHO POMĚRU MÁ V TÉTO SITUACI ZAMĚSTNAVATEL?
Zaměstnavatel může zaměstnanci nabídnout změnu pracovní smlouvy z doby neurčité na dobu určitou nebo skončení pracovního poměru dohodou, ale zaměstnanec s tím nemusí souhlasit, takže platí stávající pracovní smlouva.
Potom má zaměstnavatel možnost skončit pracovní poměr s tímto zaměstnancem pouze z důvodů uvedených v § 52 ZP (výpověď) nebo podle § 55 ZP (okamžité zrušení pracovního poměru). Pokud nemá zaměstnanec zdravotní problémy nebo nemá problémy s porušováním pracovní kázně, může s ním zaměstnavatel skončit pracovní poměr pouze z důvodů uvedených v § 52 písm. c), tj. z důvodu nadbytečnosti. V tomto případě ale přísluší zaměstnanci odstupné podle § 67 ZP, a to ve výši nejméně jedno až tří násobku průměrného výdělku podle délky trvání pracovního poměru.
14
ZÁVĚR:
Přiznáním starobního důchodu zaměstnanci pracovní poměr nekončí a je možno jej ukončit pouze z důvodů uvedených v zákoníku práce.
POZNÁMKA:
Pokud chcete zaměstnance „motivovat k včasnému odchodu do důchodu“, dávejte vyšší odměnu při prvním skončení pracovního poměru a odchodu do starobního důchodu. Postupy některých zaměstnavatelů, kteří řeší tuto situaci znepříjemňováním pracovních podmínek těmto zaměstnancům nebo nevyplácením mzdy se nám zdají poněkud neetické...
4/ DOPAD ZVÝŠENÍ MINIMÁLNÍ MZDY NA ODMĚŇOVÁNÍ UČNŮ
Podle § 122 odst. 1 zákona 561/2004 Sb. (školský zákon) náleží žákům konajícím praktické vyučování na produktivních činnostech u zaměstnavatele odměna. Minimální výše měsíční odměny za produktivní činnost pro stanovenou týdenní pracovní dobu 40 hodin je 30% minimální mzdy. Tato výše se úměrně upraví při jiné délce týdenní pracovní doby nebo v případě, že žák nevykonával produktivní činnost po dobu celého měsíce. Minimální částka, kterou musí učeň obdržet od 1. 8. 2013 je 2550 Kč měsíčně (8500x0,3) resp. 15,18 Kč (50,60x0,3) na hodinu při 40ti hodinové týdenní pracovní době.
Pro úplnost je třeba říci, že za produktivní činnost se považuje činnost, která přináší příjem. Tzn., že tito učni nebo studenti něco zaměstnavateli přináší (např. kuchař vaří, kadeřnice stříhá apod.). Tato odměna se proto netýká např. praxí, které zaměstnavatel umožní studentům středních škol v době maturitních zkoušek apod.
5/ ODPOVĚDI NA DOTAZY
38/2013 Xxxxxx zaměstnanci byl v měsíci červenci letošního roku zpětně přiznán starobní důchod od listopadu 2011. Musíme u něho zastavit slevu na poplatníka od měsíce července 2013 nebo mu ji odejmeme zpětně od ledna 2013?
Podle § 35ba odst. 1 písm. a) zákona o daních z příjmů se daň o základní slevu nesnižuje u poplatníka, který k 1. lednu zdaňovacího období pobírá starobní důchod z důchodového pojištění nebo ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu. Vzhledem k tomu, že Xxx zaměstnanec tento důchod k 1. 1. 2013 nepobíral, bude mu náležet sleva na poplatníka za celý rok 2013.
39/2013 Zaměstnanci skončil pracovní poměr výpovědí podle § 52 písm. c) k 31. 7. 2013. V současné době bychom potřebovali, aby v měsíci srpnu dokončil ještě některé rozdělané práce. Pokud s ním uzavřeme dohodu o provedení práce a odměna z ní bude vyšší než 10000 Kč, bude muset vrátit poměrnou část odstupného?
Podle § 68 odst. 1 ZP platí, že pokud bude zaměstnanec konat práci u dosavadního zaměstnavatele v pracovním poměru nebo na základě dohody o pracovní činnosti
před uplynutím doby za kterou mu bylo poskytnuto odstupné, je povinen vrátit tomuto zaměstnavateli odstupné nebo jeho poměrnou část. Vzhledem k tomu, že práce na dohodu o provedení práce zde není uvedena, je možné, aby tuto práci vykonával aniž by musel vracet odstupné. To, že dohoda o provedení práce zakládá účast na nemocenském pojištění, není pro vrácení odstupného rozhodující.
40/2013 Student střední školy, syn našeho zaměstnance u nás pracuje od roku 2012 na dohodu o pracovní činnosti, která zakládá účast na NP. V měsíci květnu vykonal maturitní zkoušku a až v srpnu nám nahlásil, že byl přijat na vysokou školu. Jak mělo být otci správně uplatněno daňové zvýhodnění na toto dítě za měsíce květen až srpen?
Tomuto zaměstnanci mohlo být poskytnuto daňové zvýhodnění ještě za měsíce květen a červen (§ 13 odst. 2 písm. b) zákona 117/95 Sb. o SSP). Za měsíc červenec daňové zvýhodnění nenáleželo, protože dítě bylo po celý měsíc v zaměstnání, které zakládalo účast na NP (§ 13 odst. 3 písm. a) zákona o SSP). Od měsíce srpna již daňové zvýhodnění opět náleží. V rámci ročního zúčtování záloh nebo v daňovém přiznání bude uplatněno daňové zvýhodnění na toto dítě za celý rok, protože se jednalo o dobu od skončení studia na střední škole do dne, kdy se dítě stalo studentem vysoké školy (§ 14 odst. 2 písm. a) zákona o SSP).
41/2013 Máme zaměstnance, kteří mají ve mzdovém výměru stanovenou základní mzdu ve výši 8900 Kč (jedná se o druhou skupinu prací). Musíme těmto zaměstnancům vystavit od 1. srpna 2013 nový mzdový výměr na částku 9400 Kč, když jsou jim k základní mzdě poskytovány ještě prémie, které můžou být až ve výši 70% základní mzdy?
Podle § 112 odst. 3 ZP se pro posouzení, zda byla dodržena zaručená mzda, do mzdy nezahrnuje mzda ani plat za práci přesčas, příplatek za práci ve svátek, za noční práci, za práci ve ztíženém pracovním prostředí a za práci v sobotu a v neděli. Z toho vyplývá, že všechny ostatní mzdové složky do mzdy patří. Zde se bude jednat zejména o prémie, odměny, osobní ohodnocení apod., které je třeba při zjišťování zaručené mzdy přičíst k tzv. základní mzdě. Pokud celková mzda zaměstnance (včetně prémií) dosáhne 9400 Kč, není třeba mzdový výměr v souvislosti se zvýšením minimální mzdy měnit. V případě, že by např. z důvodu nesplnění prémiových ukazatelů prémie nepříslušela, příslušel by zaměstnanci doplatek ke mzdě ve výši rozdílu mezi mzdou dosaženou v kal. měsíci a příslušnou nejnižší úrovní zaručené mzdy.
42/2013 Zaměstnanec odpracoval 3 hodiny ze své osmihodinové směny a stal se mu pracovní úraz. Od tohoto dne má vystavenou pracovní neschopnost. Za kolik hodin mu bude poskytnuta náhrada mzdy v prvních třech dnech pracovní neschopnosti (PN)? Doslechli jsme se, že za celých prvních 24 hodin PN.
Pokud vznikla pracovní neschopnost v den, kdy měl zaměstnanec odpracovanou část své směny, přísluší mu podle § 192 odst. 2 ZP za tento den dosažená mzda za odpracované hodiny a za zbytek směny má nárok na náhradu mzdy. V tomto případě se ale jedná o první den PN, za který mu náhrada mzdy nenáleží. Náhradu mzdy neobdrží ještě za další 2 osmihodinové směny. Takže náhrada mzdy nebude poskytnuta celkem za 21 hodin (5+8+8). Podle § 192 odst. 1 ZP nenáleží náhrada
mzdy za první 3 dny PN, nejvýše však za 24 hodin. Pokud je v prvních 3 směnách méně hodin, nenáleží náhrada mzdy pouze za tento nižší počet hodin.
Závěrečný pozdrav od pana XXXXXXXX nás seznámí s pravidly výboru:
1. NIKDY NECHOĎ VČAS, NEBO BUDEŠ VYPADAT JAKO ZELENÁČ.
2. NEMLUV DŘÍV, DOKUD NENÍ SCHŮZE V POLOVINĚ, POVAŽOVALI BY TĚ ZA NEOMALENÉHO.
3. MLUV, JAK NEJOBECNĚJI UMÍŠ – TÍM PROTI SOBĚ XXXXXX XXXXXXXXX.
4. JSI-LI V ÚZKÝCH, NAVRHNI VOLBU PODVÝBORU.
5. NAVRHNI UKONČIT ZASEDÁNÍ JAKO PRVNÍ – TÍM ZÍSKÁŠ NAPROSTOU OBLIBU, PROTOŽE NA NIC JINÉHO SE STEJNĚ NEČEKÁ.