Ændringsforslag til
27. september 2018 EM2018/21
Ændringsforslag til
Forslag til: Inatsisartutlov nr. xx af xx.xxx 2018 om rammebetingelser for anlæg, drift og finansiering af international lufthavn i Nuuk og i Ilulissat samt regional lufthavn i Qaqortoq
(Ændret organisation og finansiering samt sundhedsbetjening) Fremsat af Naalakkersuisut til 2. behandling
Til § 1
1. § 1, stk. 2 affattes således:
” Stk. 2. Kalaallit Airports A/S kan varetage opgaverne omfattet af stk. 1 i 1 eller flere datterselskaber. Selvstyret kan stifte nødvendige 100% ejede holdingselskaber eller søsterselskaber, til varetagelse af opgaverne omfattet af stk. 1.
2. Som stk. 3 indsættes:
” Stk. 3. I lovens øvrige bestemmelser omfatter Kalaallit Airports A/S tillige eventuelle datterselskaber til varetagelse af opgaverne omfattet af stk. 1.”
Til § 6
3. § 6 affattes således:
” § 6. Naalakkersuisut bemyndiges til at forhøje aktiekapitalen i Kalaallit Airports A/S over en eller flere omgange.
Stk. 2. Kapitalforhøjelse kan tegnes af Naalakkersuisut ved kontant kapitalindskud med op til 2,1 mia. kr. og ved apportindskud efter § 01. Naalakkersuisut bemyndiges herudover til at lade en kontant kapitalforhøjelse tegne af staten med op til 0,7 mia. kr. i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Stk. 3. Naalakkersuisut bemyndiges til, at indgå ejeraftale med den danske regering om aktionærrettigheder i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Ny paragraf
4. Efter § 6 indsættes som ny paragraf:
” § 01. Naalakkersuisut kan ved aftale eller apportindskud overdrage Grønlands Selvstyres bestående lufthavne i Nuuk og Ilulissat, herunder faste ejendomme og tekniske anlæg eller
EM2018/21
IAN sags nr. 2017-24538
dele deraf samt arealrettigheder til Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat. En eventuel købesum kan berigtiges ved, at Grønlands Selvstyre yder lån til Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.”
Til § 11
5. § 11, stk. 1 affattes således:
”Kalaallit Airports A/S skal sikre, at en arbejdsgiver, der anvender udenlandske bygge- og anlægsarbejdere ved bygge- og anlægsarbejde omfattet af § 8, stk. 1, er kontraktligt forpligtet til følgende:
1) Tegne og afholde udgiften til lovpligtig arbejdsskadeforsikring og erhvervssygdoms- sikring.
2) Tegne og afholde udgiften til forsikring til dækning af sundhedsvæsenets udgifter til evakuering, transport og behandling af syge og tilskadekomne bygge- og anlægsarbejdere, der ikke har ret til gratis ydelser efter den til enhver tid gældende lovgivning om sundhedsvæsenets ydelser.
3) Sikre og afholde udgiften til, at de udenlandske bygge- og anlægsarbejdere forlader Grønland, når de ikke længere er beskæftigede ved bygge- og anlægsarbejde omfattet af § 8, stk. 1.
Til § 20
6. § 20, stk. 2 affattes således:
” Stk. 2. Stempelfritagelse omfatter tillige dokumenter og lånedokumenter mv., der udfærdiges i forbindelse med overdragelse til Kalaallit Airports A/S af aktiver omfattet af § 01, stk. 2.”
Til § 21
7. § 21 affattes således:
” § 21. Denne Inatsisartutlov træder i kraft den 22. oktober 2018.
Bemærkninger til forslaget
Almindelige bemærkninger
1. Baggrund
Den 10. september 2018 indgik Naalakkeruisut og den danske regering aftale om dansk engagement i lufthavnsprojektet i Grønland og styrket erhvervssamarbejde mellem Danmark og Grønland.
Aftalen har følgende ordlyd:
”Aftale mellem regeringen og Naalakkersuisut om
dansk engagement i lufthavnsprojektet i Grønland
og styrket erhvervssamarbejde mellem Danmark og Grønland
Inatsisartut traf i efteråret 2015 principbeslutning om anlæg af en række lufthavne med henblik på at forbedre og modernisere infrastrukturen og styrke erhvervsudviklingen i Grønland. Inatsisartut vedtog på finansloven for 2018 tekstanmærkninger om anlæg og finansiering af nye lufthavne i Nuuk, Ilulissat og Qaqortoq. Inatsisartut ventes i efteråret 2018 at færdigbehandle forslag til lov om anlæg af nye lufthavne i Nuuk, Ilulissat og Qaqortoq.
Naalakkersuisut oprettede i 2016 det selvstyreejede selskab Kalaallit Airports A/S, der skal stå for anlæg og drift af disse tre lufthavne.
Denne aftale vedrører finansiering af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat. Kalaallit Airports A/S opretter et selskab, der alene skal stå for anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat.
Selvstyret bidrager med egenkapital på 1,4 mia. kr. og 0,1 mia. kr. i ansvarlig lånekapital.
Med henblik på at øge projektets finansielle robusthed vil staten indskyde egenkapital og medvirke til at sikre lavtforrentede lån til Kalaallit Airports A/S’s selskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat. Dermed reduceres behovet for lånefinansiering, og renteudgifterne bliver mindre. Den økonomiske risiko for selvstyret reduceres samtidig.
Regeringen og Naalakkersuisut er enige om behovet for at styrke erhvervsudviklingen, som grundlag for vækst og nye indtægter i det grønlandske samfund. Parterne ser investeringer i infrastruktur som en vigtig forudsætning for erhvervsmæssig og økonomisk fremgang i Grønland.
Med forbehold for Inatsisartuts beslutning om lufthavnsprojektet samt de danske og grønlandske bevilgende myndigheders godkendelse er regeringen og Naalakkersuisut enige om, at:
• Staten engagerer sig i lufthavnsprojektet i Nuuk og Ilulissat og deltager i finansieringen heraf.
• Der iværksættes fælles initiativer, som kan bidrage til at styrke erhvervssamarbejdet mellem Grønland og Danmark og fremme erhvervsudviklingen i Grønland. Parterne finder, at det mest hensigtsmæssigt kan ske ved, at selvstyret og staten indskyder ydereligere kapital i Greenland Venture og Vækstfonden, der allerede har et veletableret samarbejdet, som bidrager positivt til Grønlands erhvervsliv.
Parterne er enige om følgende:
1. I tillæg til selvstyrets egenkapitalindskud på 1,4 mia. kr. samt 0,1 mia. kr. i ansvarlig lånekapital til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat – og for at reducere lånefinansieringen – foretager staten egenkapitalindskud og erhverver en ejerandel på
lidt over 33,3 pct. svarende til 700 mio. kr. i Kalaallit Airports A/S’s selskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat.
Der indgås en ejeraftale med aktionærrettigheder, der som de væsentligste elementer indeholder bestemmelser om (i) principper for ejerskabet, (ii) vetorettigheder, (iii) ledelsessammensætning, (iv) forventninger til udbytte, (v) ændringer i ejerandele samt ejersammensætning, (vi) informationsstrømme, (vii) tvistløsning, (viii) relationer mellem parterne og øvrige tredjeparter i overensstemmelse med principper om armslængde og markedsvilkår.
De nærmere forhold vedrørende ejeraftalen aftales mellem finansministeren og formanden for Naalakkersuisut.
2. Staten stiller garanti for en låneramme på 450 mio. kr., som Kalaallit Airports A/S’s selskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat søger optaget i Den Nordiske Investeringsbank.
De nærmere forhold vedrørende statens garantistillelse aftales mellem finansministeren og naalakkersuisoq for finanser.
Skulle der ikke opnås finansiering ved låneoptag i Den Nordiske Investeringsbank, indgår spørgsmålet om anden bankfinansiering på op til 450 mio. kr. i drøftelserne mellem finansministeren og naalakkersuisoq for finanser. Staten bekræfter sin hensigt om i givet fald at stille garanti over for en anden långiver på tilsvarende vilkår.
3. Staten yder et genudlån på op til 450 mio. kr. til Kalaallit Airports A/S’s selskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat med ret for staten i tilfælde af misligholdelse af låneaftalen til at konvertere lånet til egenkapital under nærmere aftalte betingelser. Staten vil dog ikke kunne blive majoritetsaktionær i Kalaallit Airports A/S’s selskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat.
De nærmere forhold vedrørende genudlån, herunder om konverteringsretten, aftales
mellem finansministeren, naalakkersuisoq for finanser og Kalaallit Airports A/S’s selskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat.
Hvis anlægsudgifterne bliver større end foreløbig estimeret, eller hvis der er et behov for kortvarig mellemfinansiering af dele af anlægsudgiften, kan staten efter nærmere aftale yde et højere genudlån til selskabet.
4. Selvstyret og staten foretager kapitalindskud i Greenland Venture og Vækstfonden på i alt 200 mio. kr. til fælles investeringer i Grønland. Selvstyret og staten finansierer henholdsvis 20 mio. kr. og 180 mio. kr. af det samlede kapitalindskud med henblik på, at Greenland Venture og Vækstfonden hver får tilført 100 mio. kr. Greenland Venture forbliver 100 pct. ejet af selvstyret.
Selvstyret og staten etablerer herudover en erhvervspulje på 20 mio. kr. med henblik på, at Greenland Venture og Vækstfonden inden for denne ramme bl.a. kan styrke arbejdet med at modne perspektivrige erhvervsprojekter i Grønland. Selvstyret og staten finansierer henholdsvis 2 mio. kr. og 18 mio. kr. af puljen med henblik på, at Greenland Venture og Vækstfonden hver får tilført 10 mio. kr.
De nærmere forhold vedrørende selvstyrets og statens kapitalindskud og etablering af erhvervspuljen aftales mellem erhvervsministeren og naalakkersuisoq for erhverv og energi.
Parterne har til hensigt at gennemføre en omlægning af ejerstrukturen i Air Greenland A/S, som medfører, at selvstyret køber statens aktier i Air Greenland A/S. Det sker under forudsætning af, at en række forhold ved selvstyrets aktiekøb vurderes tilfredsstillende for begge parter, herunder værdiansættelse.
Statens finansieringsbidrag til det styrkede erhvervssamarbejde skal ses i forlængelse af partenes enighed om at søge denne omlægning af ejerstrukturen i Air Greenland A/S gennemført.
De nærmere forhold vedrørende selvstyrets erhvervelse af statens ejerandel i Air Greenland A/S aftales mellem finansministeren og formanden for Naalakkersuisut.
Regeringen vil tage initiativ til at ændre lovgivningen, så Vækstfonden får mulighed for at stille Vækstgarantier i Grønland, som især har et potentiale ved fx større anlægsinvesteringer.”
2. Ændringsforslaget
Der fremsættes ændringsforslag så inatsisartutloven sammen med regulering på finanslov kan danne grundlag for gennemførelse af aftalen mellem regeringen og Naalakkersuisut.
Kalaallit Airports A/S kan organiseres som moderselskab/holdingselskab for et datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat og et datterselskab til anlæg og drift af regional lufthavn i Qaqortoq. Et datterselskab kan være ejet af flere aktionærer.
Grønlands Selvstyres hidtil planlagte kontante egenkapitalisering af lufthavnsprojektet på op til 2,1 mia. kr fastholdes. Grønlands Selvstyres egenkapitalfinansiering op til 2,1 mia. kr. vil som hidtil planlagt medgå til delvis finansiering af anlæg af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat og til fuld egenfinansiering af anlæg af regional lufthavn i Qaqortoq.
Der åbnes for en yderligere kapitalforhøjelse i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat. Naalakkersuisut bemyndiges til at lade staten tegne en kontant kapitalforhøjelse med op til 0,7 mia. kr. Statens bidrag til egenkapitalfinansieringen vil i givet fald medvirke til at reducere behovet for lånefinansiering til anlæg af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Med Grønlands Selvstyres hidtil forudsatte kontante egenkapitalfinansiering til delvis finansiering af anlæg af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat vil staten ved indskud af 0,7 mia. kr. kunne opnå en ejerandel i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat , svarende til den forholdsmæssige værdi af statens indskud.
Ændringsforslaget bemyndiger Naalakkersuisut til at gennemføre de fornødne selskabsretlige dispositioner forbundet med, at staten indskyder 0,7 mia. kr. som egenkapital i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Ændringsforslaget bemyndiger herunder Naalakkersuisut til at indgå en ejeraftale med den danske regering om aktionærrettighederne i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat. Aftalen mellem Naalakkersuisut og den danske regering vil formelt blive effektueret som en ejeraftale indgået mellem Kalaallit Airports A/S som moderselskab og den danske finansminister.
Naalakkersuisut og den danske regering har aftalt, at staten, til Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat, yder genudlån og stiller garanti for lån i Den Nordiske Investeringsbank svarende til i alt 0,9 mia. kr. Der er ikke anledning til ændring i det foreliggende forslag til inatsisartutlov som følge heraf.
Det forelås, at Naalakkersuisut bemyndiges til at overdrage Grønlands Selvstyres bestående lufthavne i Nuuk og Ilulissat, herunder faste ejendomme og tekniske anlæg eller dele deraf samt tilhørende arealrettigheder til Kalaallit Airports A/S. Overdragelse kan ske ved aftale eller som apportindskud. Der foreligger ikke nogen vurdering af de omhandlede aktivers værdi.
Bestemmelsen jf. § 6, stk. 4 i det oprindeligt fremsatte lovforslag udgår. Det skyldes, at eventuel friholdelse af Kalaallit Airports A/S af ansvaret for eventuel jordforurening på de overdragne aktiver bør reguleres i forbindelse med overdragelsen og vil eventuelt kunne værdiansættes i forbindelse hermed.
Der er fundet anledning til, at ændre forslagets § 11 om den sundhedsmæssige betjening af bygge- og anlægsarbejdere, der anvendes ved bygge- og anlægsarbejder omfattet af inatsisartutloven. Det foreslås, at der skal tegnes forsikring, til dækning af det grønlandske sundhedsvæsens udgifter til evakuering, transport og behandling af syge og tilskadekomne bygge- og anlægsarbejdere, der ikke har ret til gratis ydelser efter den til enhver tid gældende lovgivning om sundhedsvæsenets ydelser.
Endelig er visse bestemmelser i § 11 fra det oprindeligt fremsatte lovforslag på sundhedsområdet udgået. Bestemmelser herom bør indarbejdes i regelgrundlaget på sundhedsområdet og gælde for alle relevante personer og virksomheder og ikke kun for et specifikt anlægsprojekt.
3. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige
Aftalen mellem Naalakkersuisut og den danske regering om engagement i lufthavnsprojektet i Grønland og styrket erhvervssamarbejde mellem Danmark (herefter ”Aftalen”) betyder, at Kalaallit Airports A/S skal betale færre afdrag og et mindre beløb i renter end antaget i
Kalaallit Airports A/S’ oprindelige forretnings- og finansieringsplan. Når Kalaallit Airports A/S skal betale færre afdrag og et mindre beløb i renter end hidtil forudsat, har det en række økonomiske og administrative effekter for det offentlige, idet Kalaallit Airports A/S ejes af Grønlands Selvstyre.
Aftalen medfører:
• Øget egenkapital i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat med 700 mio. kr. Dette betyder, at rentebetalinger på alternativ fremmedfinansiering falder bort ligesom
afdragsforpligtelsen falder. Begge forhold styrker økonomien i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat og øger projektets værdi for samfundet. Et statsligt genudlån på 450 mio. kr. i stedet for alternativ fremmedfinansiering, vil også medføre reducerede renteudgifter i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat. Ligeledes medfører den statslige garanti for et lån i Nordisk Investeringsbank lavere renteudgifter end alternativet med en selvstyregaranti. Begge forhold øger projektets værdi for samfundet og formindsker selvstyrets risiko.
• At Kalaallit Airports A/S bliver mere robust, da Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat nu har to ejere til at varetage selskabets interesser i forbindelse med tvister og to ejere til at indskyde kapital i selskabet, hvis der opstår behov herfor. På den anden side medfører delt ejerskab principielt også, at der kan opstå uenigheder mellem ejerne, hvilket kan være en udfordring i forhold til
Kalaallit Airports A/S’ strategiske udvikling på sigt.
• At Naalakkersuisut ikke længere er den ultimative risikotager i forhold til etablering af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat, men at Naalakkersuisut deler denne risiko med den danske regering. Den konkrete fordeling af risikoen, kommer til at afhænge af udformningen af ejeraftalen/aktionæroverenskomsten.
• At Naalakkersuisut fortsat er ene ejer af Qaqortoq lufthavn, og den ultimative risikotager i forhold til etablering af lufthavnen i Qaqortoq.
I hvilket omfang og hvorledes udbyttebetalinger som lufthavnene i Nuuk og Ilulissat måtte give anledning til deles med staten, vil afhænge af den ejeraftale/aktionæroverenskomst, som skal forhandles på plads.
I forhold til den samfundsøkonomiske analyse medfører Aftalen en risikomæssig samt en økonomisk påvirkning af analysens resultater. I det efterfølgende gennemgås begge påvirkninger med afsæt i samme metode og med anvendelse af de samme forudsætninger, der er gjort brug af i den samfundsøkonomiske analyse udarbejdet i foråret 2018.
Risikovurdering
Risikobilledet fra det grønlandske perspektiv ændrer sig som følge af Aftalen, fordi Naalakkersuisut deler risikoen relateret til lufthavnsinvesteringerne vedrørende Nuuk og Ilulissat med den danske regering, mens risikoen i relation til Qaqortoq forbliver hos Naalakkersuisut.
Aftalen medfører, at andelen af egenkapital stiger, hvilket medfører en højere økonomisk robusthed i Kalaallit Airports A/S. Når Kalaallit Airports A/S opbygger større økonomisk
robusthed, betyder det også, at Naalakkersuisuts eventuelle forpligtelser i relation til Kalaallit Airports A/S reduceres.
På den anden side er der altid en risiko for uenighed mellem ejerne i en konstruktion med delt ejerskab, hvilket under visse omstændigheder ville kunne være en ulempe i relation til den videre udvikling af Kalaallit Airports A/S.
Samfundsøkonomiske konsekvenser af Aftalen
Overordnet forventes Aftalen at have to modsatrettede effekter på den samfundsøkonomiske analyse:
1) Som konsekvens af den danske stats medejerskab i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat er det forudsat, at en andel af det oprindeligt forudsatte udbytte fra disse lufthavne tilfalder staten, hvilket vil have negativ effekt for den samfundsøkonomiske analyse.
2) Der opnås rente- og afdragsbesparelser hos Kalaallit Airports A/S som følge af statens egenkapitalindskud og det garanterede lån samt genudlån, hvilket bidrager positivt til Kalaallit Airports A/S’ evne til at reducere brugerbetalingen i lufthavnene i Nuuk og Ilulissat. Dette har en positiv effekt på nutidsværdien af alternativscenarierne og dermed for resultatet af den samfundsøkonomiske analyse.
Samlet set medfører Aftalen en øget samfundsøkonomisk nettogevinst.
De samfundsøkonomiske konsekvenser af Aftalen er beregnet på baggrund af en række forudsætninger i relation til indholdet af den kommende ejeraftale/aktionæroverenskomst mellem regeringen og Naalakkersuisut.
Disse forudsætninger er bl.a. at:
• 33 % af det oprindeligt forudsatte udbytte fra Kalaallit Airports A/S til Grønlands Selvstyre udloddes til staten.
• Alle besparelserne på finansieringsomkostningerne anvendes til at reducere brugerbetalingen.
• I tråd med metodikken i den samfundsøkonomiske analyse antages 51 % af brugerne af atlantlufthavnene at være ”samfundsrelaterede” (passagerer med tilknytning til Grønland). Det er derfor kun 51 % af besparelserne på finansieringsomkostninger, som kan indregnes i den samfundsøkonomiske analyse.
• De resterende 49 % tilfalder turister og forretningsrejsende uden direkte relation til Grønland og indregnes derfor ikke.
• Da værdien af de eksisterende lufthavne i Nuuk og Ilulissat ikke er kendt, forudsættes værdien heraf i beregningen at udgøre 0 kr.
Ved anvendelse af ovenstående forudsætninger medfører det, at forskellen mellem Basisscenariet og Alternativscenarierne øges med 339 mio. kr. Forøgelsen på 339 mio. kr. er en konsekvens af følgende modsatrettede effekter:
• Oprindeligt var der i den samfundsøkonomiske analyse indregnet udlodning af udbytte fra Kalaallit Airports A/S til Grønlands Selvstyre på 435 mio. kr. i nutidsværdi. Udbyttet skal nu deles med staten, hvorfor det er forudsat, at 145 mio. kr. i nutidsværdi udloddes til staten. Det bliver således 290 mio. kr. i udbytte til Grønlands Selvstyre, som indregnes i den samfundsøkonomiske analyse.
• Sparede renter på et samlet beløb på 249 mio. kr. i nutidsværdi hvoraf, 51 % indregnes i den samfundsøkonomiske analyse, svarende til 127 xxx.xx
• Sparede afdrag på 700 mio. kr. hvoraf 51 % indregnes i den samfundsøkonomiske analyse, svarende til 357 mio. kr.
Disse modsatrettede effekter betyder til sammen, at den samfundsøkonomiske nettogevinst øges med 339 mio. kr. Dette er et resultat af at det indregnede udbytte til Grønlands Selvstyre reduceres med 145 mio. kr., mens der opnås samfundsmæssige gevinster som følge af sparede finansieringsomkostninger. Disse anvendes til at nedsætte brugerbetalingen, hvilket har en positiv samfundsøkonomisk effekt på 484 mio. kr. i nutidsværdi.
Figuren herunder viser Aftalens effekt på nutidsværdien af Alternativscenarie 1 og Alternativscenarie 2.
Figur 1 – Samfundsøkonomiske konsekvenser af Aftalen
800
400
200
xxx.xx.
0
-200
-400
-600
-800
-1.000
-1.200
Basssscenariet Alternativscenarie 1 Alternativscenarie 2
98
-1.085
+1.704
+1.183
619
Nutidsværdien af Alternativscenarie 1 øges fra 280 mio. kr. til 619 mio. kr. og øger forskellen til Basisscenariet fra 1.365 mio. kr. til 1.704 mio. kr.
Nutidsværdien af Alternativscenarie 2 øges fra -241 mio. kr. til 98 mio. kr. og øger forskellen til Basisscenariet fra 844 mio. kr. til 1.183 mio. kr.
Økonomiske konsekvenser for Sundhedsvæsnet
Et så stort og omfattende projekt, som lufthavnsbyggerierne er, vil naturligvis påvirke sundhedsvæsenet og medføre en forholdsmæssig meromkostning af ikke uvæsentlig karakter, som ikke kan indeholdes inden for den eksisterende bevilling uden at have afledte konsekvenser andre steder i sundhedsvæsenet.
Det forventes at meromkostningen vil dækkes ved gængs bevillingsmæssig praksis over fremtidens finanslove.
4. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet
I relation til økonomiske konsekvenser for erhvervslivet indgår disse hovedsageligt i den samfundsøkonomiske analyse som kvalitative parametre, idet konsekvenserne for erhvervslivet primært består af dynamiske og afledte effekter, som er svære at opgøre.
De dynamiske og afledte gevinster er beskrevet i den samfundsøkonomiske analyse, og vil øges, såfremt besparelserne som følge af Aftalen resulterer i lavere brugerafgifter. Desuden vil de midler, der indskydes i Greenland Venture og Vækstfonden som følge af Aftalen også yderligere bidrage til de dynamiske effekter i positiv retning.
Bemærkninger til forslagets enkelte bestemmelser
Til nr. 1
Forslagets § 1, stk. 2, 1. pkt ændres således at Kalaallit Airports A/S kan stifte datterselskaber og uden krav om, at datterselskaber skal være 100 % ejet af Kalaallit Airports A/S.
Kalallit Airports A/S vil kunne stifte et datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat samt et datterselskab til anlæg og drift af regional lufthavn i Qaqortoq.
Den ændrede formulering giver blandt andet mulighed for, at Kalallit Airports A/S’ datterselskaber til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat kan have flere ejere og herunder staten.
Til nr. 2
I forslagets § 1 indsættes stk. 3, som definerer Kalaallit Airports A/S som tillige omfattende selskabets datterselskaber. Bestemmelsen indebærer, at der i forslagets øvrige bestemmelser ikke skal anføres ”Kalaallit Airports A/S og datterselskaber”.
I ændringsforslagets nr. 3 er det i forslag til § 6, stk. 2 dog præciseret, at statens
kapitalindskud sker i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
I ændringsforslagets nr. 3 er det i forslag til § 6, stk. 3 dog præciseret, at Naalakkersuisut bemyndiges til at indgå ejeraftale om aktionærrettigheder i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
I ændringsforslagets nr. 4 er det i forslag til ny paragraf præciseret, at bestående
lufthavnsanlæg mv. kan overdrages til Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Til nr. 3
Til stk. 1.
Forslag til stk. 1 er en uændret videreførelse af § 6, stk. 1 i lovforslaget som det blev fremsat til 1. behandling. Bestemmelsen er medtaget så den kan læses i sammenhæng med forslag til stk. 2 og stk. 3. Bestemmelsen bemyndiger Naalakkeruisut til at foretage en eller flere kapitalforhøjelser i Kalaallit Airports A/S eller datterselskaber .
Til stk. 2
Forslag til stk. 2 bemyndiger uændret Naalakkersuisut til at tegne en kontant kapitalforhøjelse i Kalaallit Airports A/S med op til 2,1 mia. kr. og ved apport indskud af bestående lufthavnsanlæg mv.
Forslag til stk. 2 er ændret således, at Naalakkersuisut bemyndiges til at lade staten tegne en kontant kapitalforhøjelse med op til 0,7 mia. kr. i Kalallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat, jf. herved ”Aftale mellem regeringen og Naalakkersuisut om dansk engagement i lufthavnsprojektet i Grønland og styrket erhvervssamarbejde mellem Danmark og Grønland”.
Til stk. 3
Ved statens indskud af 0,7 mia. kr. i Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat er det aftalt, at der indgås ejeraftale.
Det følger af almindelige selskabsretlige regler, at der kan indgås aftaler mellem ejerne i et aktieselskab. Grønlands Selvstyre vil via Kalaallit Airports A/S være majoritetsaktionær og en ejeraftale vil indebære visse begrænsninger i udøvelse af ejerbeføjelserne.
Forslag til stk. 3 bemyndiger Xxxxxxxxxxxxxx til at indgå ejeraftale med den danske regering om aktionærrettigheder i Kalallit Airports A/S datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat, jf. herved pkt. 1 i ”Aftale mellem regeringen og Naalakkersuisut
om dansk engagement i lufthavnsprojektet i Grønland og styrket erhvervssamarbejde mellem Danmark og Grønland”.
Til nr. 4
Det vil være en forudsætning for anlæg af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat, at de bestående lufthavnsanlæg mv. i nærmere bestemt omfang overdrages til Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Naalakkersuisut bemyndiges til at overdrage lufthavnsanlæg mv. til Kalaallit Airports A/S eller et datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Overdragelse kan ske som apportindskud efter de selskabsretlige regler eller ved aftale mellem Naalakkersuisut og Kalaallit Airports A/S’ datterselskab til anlæg og drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat.
Ved overdragelse i henhold til aftale fastsættes købesummen med et beløb, der modsvarer værdien af de overdragne aktiver. Købesummen kan berigtiges kontant eller ved, at Grønlands Selvstyre yder køber et lån. Naalakkersuisut fastsætter de nærmere vilkår for lånet.
Der foreligger ikke pt. nogen vurdering af værdien af bestående lufthavnsanlæg mv. Værdien vil blive vurderet, i forbindelse med beslutning om overdragelse ved enten aftale eller apportindskud.
Til nr. 5
Kalaallit Airports A/S har i forbindelse med udarbejdelse af udkast til udbudsmateriale fundet behov for præciseringer i forslag til § 11, stk. 1. Forpligtelserne efter lovforslagets § 11 omfatter udenlandske bygge- og anlægsarbejdere som defineret i lovforslagets § 12, nr. 1-3 og herunder catering, ingeniører og rengøring m.v.
Til § 11, stk. 1, nr. 1
Bestemmelsen er ændret, således at Kalaallit Airports A/S skal sikre, at arbejdsgivere, der anvender udenlandske bygge- og anlægsarbejdere er kontraktligt forpligtet til at tegne lovpligtige arbejdsskadeforsikring og erhvervsygdomssikring.
Til § 11, stk. 1, nr. 2
Bestemmelsen er ændret, således at Kalaallit Airports A/S skal sikre, at arbejdsgivere, der anvender udenlandske bygge- og anlægsarbejdere er kontraktligt forpligtet til at tegne forsikring til dækning af det grønlandske sundhedsvæsens udgifter til evakuering, transport og behandling af syge og tilskadekomne bygge- og anlægsarbejdere, der ikke har ret til gratis ydelser efter den til enhver tid gældende lovgivning om sundhedsvæsenets ydelser.
Det vil bero på en konkret vurdering om udenlandske bygge- og anlægsarbejdere vil være berettiget til ydelser fra det grønlandske sundhedsvæsen gratis eller mod betaling. I tilfælde af større arbejdsulykker vil det bero på det grønlandske sundhedsvæsens konkrete kapacitet om der kan tilbydes evakuering, transport og behandling.
Til § 11, stk. 1, nr. 3
Nr. 3 er en uændret videreførelse af § 11, stk. 1 nr. 6 i lovforslag fremsat til 1. behandling.
Udenlandske bygge- og anlægsarbejdere, der ansættes til at udføre bygge- og anlægsarbejde udbudt i medfør af forslagets § 8, stk. 1 vil alene blive beskæftiget ved det konkrete bygge- og anlægsarbejde. Det konkrete bygge- og anlægsarbejde beskrives i ansættelseskontrakten og kan omfatte et eller flere af de 3 lufthavnsprojekter. En arbejds- og opholdstilladelse vil blive givet til dette specifikke bygge- og anlægsarbejde. Hvis ansættelsesforholdet ophører, vil ar- bejds- og opholdstilladelse automatisk bortfalde med den konsekvens, at den pågældende ikke længere lovligt kan opholde sig i Grønland, og den ansatte vil således skulle rejse ud af Grøn- land.
Til nr. 6
Ændringsforslaget omfatter alene en konsekvensrettelse af henvisningen til anden paragraf som følge af opdeling af forslagets § 6 og indsættelse af ny paragraf.
Fritagelse for stempelafgifter omfatter dokumenter, udskrifter og attester mv. som udfærdiges i forbindelse med anlæg og byggeri af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat og regional lufthavn i Qaqortoq. Fritagelse for stempelafgift omfatter endvidere dokumenter, udskrifter og attester mv. som udfærdiges i forbindelse med overdragelse af aktiver fra Grønlands Selvstyre (Mittarfeqarfiit) til Kalaallit Airports A/S eller datterselskaber til anlæg af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat og regional lufthavn i Qaqortoq.
Anlæg og byggeri omfatter ikke den efterfølgende drift af internationale lufthavne i Nuuk og Ilulissat og regional lufthavn i Qaqortoq eller anden virksomhed som kan drives inden for rammerne af forslagets kapitel 5.
Til nr. 7
Det foreslås, at forslaget træder i kraft ved vedtagelse og således at arbejdet med projekterne kan videreføres uden unødige forsinkelser. Det er ved ændringsforslagets fremsættelse forventningen at lovforslaget 3. behandles den 22. oktober 2018.