Contract
1. ÜLDOSA
1.1 Käesolev dokument sätestab elektrituruseadusest ja võrgueeskirjast lähtudes Elektrilevi OÜ (edaspidi ELV) võrguga ühendamiseks vajalikud tingimused, sealhulgas tehnilised tingimused ning võrguga ühendamise ja tarbimis- või tootmistingimuste muutmise eest võetava tasu arvestamise põhimõtted. Dokumendis sätestatud nõuded ei laiene Elektrilevi olemasolevale elektripaigaldisele ja olemasolevatele võrguühendustele.
2. MÕISTED
2.1 Elektripaigaldis – elektrienergia tootmiseks, edastamiseks, muundamiseks, mõõtmiseks, müügiks või tarbimiseks kasutatavate elektriseadmete, -juhtide ja -tarvikute paigaldatud talitluslik kogum.
2.2 Kindlaksmääratud piirkond – kaugus kuni 400 m olemasolevast ELV omandis või kasutuses olevast 0,4 kV alajaamast.
2.3 Kaitsme nimivool – kaitset läbida võiv maksimaalne püsiv vool amprites, mille juures kaitse ei rakendu.
2.4 Liitumine – liituja elektripaigaldise jaotusvõrguga ühendamine.
2.5 Liitumiskilp – võrguettevõtjale kuuluv, koormusvoolu piirava kaitselüliti ja elektrienergia mõõtesüsteemiga komplekteeritud elektrikilp.
2.6 Liitumisleping – liitumise või tingimuste muutmise kohta ELV ja liituja vahel sõlmitav kirjalik leping.
2.7 Liitumispunkt – võrguühenduse kasutaja või liituja elektripaigaldise ja võrguettevõtja võrgu ühenduskoht.
2.8 Liitumistaotlus – vormikohane dokument, millega liituja taotleb ELV-lt liitujale kuuluva elektripaigaldise ühendamist võrguga, olemasoleva võrguühenduse kaitsme nimivoolu suurendamist madalpingel või tarbimisvõimsuse suurendamist keskpingel.
2.9 Liitumistasu – liituja poolt võrguga ühendamise eest makstav tasu.
2.10 Liituja – tarbija, tootja, liinivaldaja või teine võrguettevõtja, kes taotleb oma elektripaigaldise ühendamist võrguga või tarbimis-, tootmistingimuste muutmist.
2.11 Mikrotootja – elektrienergia tootja, kes kasutab tootmisseadet, mille faasinimivool ei ületa 16 A kas ühe- või kolmefaasilises 230/400 V madalpingevõrgus. Mitme tootmisseadme ühendamisel samasse liitumispunkti ei tohi nende summaarne faasinimivool ületada 16 A.
2.12 Mõõtepunkt – koht, kus mõõdetakse xxxx xxxxx läbivat elektrienergiat.
2.13 ER – põhivõrguettevõtja Elering AS.
2.14 Piirkonnaalajaam – alajaam, kus toimub elektrienergia muundamine 110 kV või 35 kV pingelt keskpingele (6, 10, 15, 20, 35 kV).
2.15 Tarbimistingimused – antud dokumendi mõistes võrguühenduse tarbimissuunaline läbilaskevõime, pingesüsteem, liitumispunkti ja mõõtepunkti asukoht.
2.16 Tingimuste muutmine – tarbimis- või tootmistingimuste muutmine.
2.17 Tingimuste muutmise tasu – tingimuste muutmise eest makstav tasu.
2.18 Tootja – isik, kes soovib toota või toodab elektrienergiat ühe või mitme tootmisseadme abil.
2.19 Tootmistingimused – pingesüsteem; lubatud võrku antav vool amprites või lubatud võrku antav võimsus kilovattides; liitumispunkti asukoht ja mõõtepunkti või –punktide asukoht; tootmisseadmete arv, tüüp ja võimsus; kaitse- ja juhtimisautomaatika konfiguratsioon ning sätted; mõõteseadmete funktsionaalsus.
2.20 Võrguühendus – elektriline ühendus võrguettevõtja võrgu ja liituja elektripaigaldise vahel.
2.21 Võrguühenduse läbilaskevõime – võrguettevõtja poolt liitujale lubatud võrguühenduse maksimaalne kasutusvõimsus või kaitseseadme nimivool.
2.22 Võrk – võrguettevõtja elektripaigaldis või selle osa, mis on ette nähtud elektrienergia edastamiseks liitumispunktini või liitumispunktist.
3. LIITUMISLEPINGU SÕLMIMINE
3.1 Liitumisleping sõlmitakse kinnistu omanikuga. Kinnistu omanik võib volitada lepingut enda nimel sõlmima teist isikut.
3.2 Liituja esitab koos liitumistaotlusega tarbimiskoha ja soovitava liitumispunkti asukoha andmed. Esitatud andmed on tehnilise lahenduse koostamise aluseks. Liitumispunkti ja tarbimiskoha vaheline kaugus mõjutab elektrivarustuse kvaliteeti tarbimiskohas. Liitumispunkti ja tarbimiskoha vaheline juhistik peab tagama nõuetekohase pingekvaliteedi tarbimiskohas.
3.3 Tingimuste muutmise lähtekohad:
3.3.1 Olemasoleva võrguühenduse lähteandmed tulenevad alljärgnevas loetelus olulisuse järjekorras nimetatud dokumentidest (samanimeliste dokumentide paljususe korral juhindutakse kõige hiljem jõustunud dokumendist):
- liitumisleping või võrguühenduse kasutamise leping;
- võrgu- ja/või elektrileping;
- elektrienergia xxxxx xx võrguteenuse osutamise leping;
- võrguühenduse fikseerimise kokkulepe;
- piiritlusakt turuosalise ja ELV vahelise omandi- ja teeninduspiiri määramiseks;
- turuosalisele väljastatud võrguõiend väliselektrivõrkude korrasoleku kohta.
3.3.2 Peakaitsme plommide olemasolu ei ole aluseks võrguühenduse läbilaskevõime tõendamisel.
3.3.3 Elamu liitumispunkti lubatud kaitsme suurus leitakse dokumentaalse tõestuse puudumisel järgmiselt:
- eramutel 1x20 A või 3x16 A;
- mitmekorterilistel elamutel:
Korterite arv | Elektripliitideta | Elektripliitidega |
4 | 25 | 32 |
6 | 32 | 40 |
8 | 32 | 40 |
12 | 40 | 50 |
14 | 40 | 63 |
18 | 50 | 63 |
20 | 50 | 63 |
24 | 63 | 80 |
30 | 63 | 100 |
40 | 80 | 100 |
60 | 100 | 125 |
100 | 125 | 200 |
200 | 160 | 315 |
300 | 250 | 500 |
3.4 Võrguga ühendamisega või tingimuste muutmisega seotud võrgu konfiguratsiooni ja tehnilised parameetrid määrab ELV. Liitumiseks vajalik elektripaigaldis projekteeritakse, ehitatakse või
4. LIITUMISPUNKT
4.1 Madalpingel võrguga ühendamisel paigaldab ELV liitumispunkti mõõtesüsteemi ja liitumispunkti kaitsmega komplekteeritud liitumiskilbi.
4.2 Liitumispunktide tehnilised lahendused:
4.2.1 Igal madalpinge võrguühendusel peab olema võrguühenduse läbilaskevõimet määrav kaitse, mille nimivool on liitumislepingus kokku lepitud.
4.2.2 Liitumispunkti asukoht peab olema valitud selliselt, et liitumiskilpi oleks võimalik paigaldada ja võrguühendust välja ehitada sõltumata liituja elektripaigaldise valmimisest. ELV võrguga ühendatav liituja elektripaigaldis peab koosnema minimaalselt kaitselülitiga varustatud peakilbist.
4.2.3 Kui ei lepita kokku teisiti, siis asub madalpingel liitumise korral liitumispunkt:
- liitujale kuuluva kinnistu vahetus läheduses või kinnistul asuvas liitumiskilbis;
- kaablivõrgu jaotuskilbi kõrvale paigaldatud liitumiskilbis või liituja kinnistu piiril asuva alajaama jaotusseadmes.
rekonstrueeritakse vastavalt kehtivatele õigusaktidele, normdokumentidele ja nende alusel välja töötatud ELV juhenditele.
3.5 Liitumiseks või tingimuste muutmiseks väljastab ELV liitujale liitumislepingu pakkumise 30 päeva jooksul liitumistaotluse saamisest. Juhul, kui liitumislepingu täitmiseks peab ELV liituma põhivõrguga, väljastab ELV liitumislepingu pakkumise 120 päeva jooksul liitumistaotluse saamisest. Elektritootjale kuni 5 MW xx xxx 5 MW väljastab ELV liitumislepingu pakkumise vastavalt 150 ja 180 päeva jooksul.
3.6 Liitumislepingu pakkumine kehtib selle väljastamisest alates 60 päeva.
3.7 ELV saab tagada liitumislepinguga endale võetud kohustuste nõuetekohase täitmise juhul, kui ta saab liitumiseks või tingimuste muutmiseks vajaliku võrgu ehitamiseks vajalikud load, kooskõlastused ja/või elektrivõrgu ehitamiseks vajaliku maakasutusõiguse mõistlikel tingimustel.
3.8 Liituja taotluse alusel võib ELV peatada liitumislepingu täitmise kuni 90 päevaks, kui ei ole alustatud liitumiseks või tingimuste muutmiseks vajalikke elektrivõrgu ehitustöid. Lepingu täitmise tähtaeg pikeneb peatatud päevade arvu võrra.
3.9 Kui liituja või ELV soovib pärast liitumislepingu sõlmimist muuta liitumispunktiga seotud lepingutingimusi, sõlmitakse uus liitumisleping uutel tingimustel.
3.10 Liitumislepingu täitmise käigus, xxxxx arvatud punkti 9. alusel, rajatud elektrivõrk kuulub ELV-le.
3.11 Liitumislepingu lahutamatuks osaks on liitumislepingu jõustumise ajal kehtinud Elektrilevi OÜ liitumislepingu tüüptingimused.
4.2.4 Kui madalpingel liitumisel liitumispunkt asub alajaamas (v.a. hoonesisene alajaam), peab 0,4 kV jaotusseade kuuluma ELV-le.
4.2.5 ELV ei paigalda liitumisega seoses liitumispunkti läbilaskevõimet määrava kaitsme järele liitujale kuuluvatele liinidele täiendavaid lülimis- või kaitseseadmeid.
4.2.6 Keskpingel liitumisel asub liitumispunkt alajaama jaotusseadmes, kui ei lepita kokku teisiti. ELV-le kuuluv keskpinge jaotusseade peab asuma eraldi hoones või hoonesiseste alajaamade korral eraldi sissepääsuga ruumis.
4.2.7 Uue keskpinge võrguühenduse loomisel tuleb keskpinge jaotusseadmes kasutada ELV poolel võimsuslülitiga lahtrit koos kaitseterminaliga.
4.2.8 Uue võrguühenduse või olemasoleva liitumispunkti asukoha muutmise taotlemisel ei väljastata liitumispakkumist liitumispunkti asukohaga piirkonnaalajaamas.
4.2.9 Liitumist vanal 220 V IT- juhistikusüsteemiga pingesüsteemil ei võimaldata.
4.2.10 Keskpingeliitumisel alajaamas, kus puuduvad ELV-le kuuluvad jaotustrafo ja madalpinge jaotusseade, näeb ELV ette oma võrguosale vajaliku alajaama omatarbe võtmise ELV elektripaigaldisest liituja elektripaigaldist selleks kasutamata.
4.2.11 Tarbija liitumist keskpingel võimaldatakse võrguühenduse läbilaskevõimega alates 630 kW-st.
4.2.12 Alajaamas asuvatele liitumispunktidele võimaldatakse pingeastme muutmist xxxx kõigile korraga.
4.3 Liitumispunkti esialgne asukoht lepitakse kokku liitumislepingus. Esialgne liitumispunkti asukoht võib liitumise käigus muutuda. ELV teavitab liitujat lõplikust liitumispunkti asukohast kirjalikult.
4.4 Madalpingel liitumisel kasutatakse järgmist liitumispunkti kaitsmete nimiväärtuste rida (sulgudes sätteväärtused):
- 6, 10, 16, 20, 25, 32, 40, 50, 63, 80, 100, 125, 160, (180), 200,
(225), 250, (280), 315, (350), 400, (450), 500, (560), (600), 630,
(700), (750), 800, (900), 1000, (1125), 1250, (1280), (1440), 1600,
(1800), 2000, (2250), 2500 A;
- ühefaasilise pingesüsteemi korral 6, 10 ,16, 20, 25A;
- alates kaitsme nimivoolust 100 A võib kasutada sättereguleerimisega kaitselüliteid vastavalt kaitsme xxxx- xx sätteväärtuste xxxxx. Kasutatav sätte asetus peab olema visuaalselt kontrollitav ja sätte regulaatorid kaetud läbipaistva plommitava kattega;
- 6 A-st väiksema nimivooluga elektripaigaldise võrguga ühendamisel kasutatakse liitumispunkti kaitsme nimivoolusid 1 A, 2 A, 3 A või 4 A.
4.5 Liitumispunkti kaitsme nimivoolu suurus tuleb valida vastavalt ehitatava objekti võimsusvajadusele. Eluhoonete puhul on soovitatav lähtuda “Eluhoonete arvutusliku võimsuse määramise juhendist” (kättesaadav xxx.xxxxxxxxxxx.xx).
4.6 Madalpingel liitumisel on ühe võrguühenduse maksimaalne läbilaskevõime kuni 2500 A.
4.7 Võrguühenduse läbilaskevõime korral kuni 630 A võib liitumispunkti ühendatavate liituja liinide arv xxxx xxxx 2, millest kummalgi ei xxxxx xxx faasijuhi ristlõikepindala 240 mm².
4.8 Madalpingel liitumisel võrguühenduse läbilaskevõimega alates 630 A on liitumispunkti soovituslik asukoht alajaama 0,4 kV jaotusseadmes.
4.9 Ühe tarbimiskohaga kinnistul peab olema üks liitumispunkt. Mitu liitumispunkti võib ühel kinnistul olla järgmistel juhtudel:
- teine liitumispunkt on vajalik elektrivarustuskindluse tõstmiseks;
- ühe liitumispunkti kaudu pole tehniliselt võimalik soovitud võimsust ühendada;
- kinnistu on kaasomandis;
- kinnistu koosneb mitmest lahus olevast katastriüksusest;
- kinnistul on olemasolevad erinevatele omanikele kuuluvad hooned;
- kinnistul on samale omanikule kuuluvad eri otstarbega hooned (näiteks elamu ja tootmishoone);
- võrgu konfiguratsiooni seisukohalt on tehniliselt põhjendatud hoone osadele omaette liitumispunktide väljaehitamine;
- mitu (hoonestusaladele xxxxxx arv) liitumispunkti on ette nähtud detailplaneeringus.
4.10 Nimiväärtuste reast erineva nimivooluga olemasoleva kaitsme korral asendatakse kaitse tingimuste muutmisel kokkuleppel kliendiga nimiväärtuste reas lähima suurema või väiksema kaitsmega.
4.11 ELV võimaldab jaotatud võrguteenuse müüki üksnes korter(rida-)elamu tarbimiskohtades. Mitteeluhoonetes peab igal tarbimiskohal xxxxx xxxxxx liitumispunkt või kõigil tarbimiskohtadel ühine liitumis- ja mõõtepunkt.
4.11.1 Jaotatud võrguteenusega tarbimiskoha kaitsme nimivool võib xxxx xxxx 63 X. Xxx 63 A kaitsmega tarbimiskoht peab olema ühendatud omaette liitumispunkti.
4.12 Madalpinge võrguühenduse üleviimist keskpingele või vastupidi käsitatakse tingimuste muutmisena.
4.13 Uute võrguühenduste loomisel ei seata nende kasutamiseks täiendavaid tarbimiskoha põhiseid läbilaskevõimet piiravaid tingimusi.
5. MÕÕTEPUNKT
5.1 Keskpingel liitumisel peab mõõtepunkt asuma liitumispunktis.
5.2 ELV esindajatel peab mõõtepunktile xxxxx xxxx juurdepääs.
5.3 Kui võrguühenduse läbilaskevõime suurendamisel madalpingel puudub tehniline võimalus olemasoleva kaitsme asendamiseks endises asukohas, paigaldatakse liitumiskilp.
5.4 Xxx xxxx võrguühenduse läbilaskevõime suurendamist keskpingel paiknes mõõtepunkt madalpinge poolel, siis xxxxx läbilaskevõime suurendamist peab mõõtepunkt paiknema liitumispunktis.
5.5 Mõõtepunktid kortermajades:
5.5.1 Korterelamu võrguga ühendamisel või tarbimistingimuste muutmisel esitab ELV veebilehel tehnilised tingimused mõõteseadmete paigaldamise võimaldamiseks.
5.5.2 Kui liitumistaotluse esitamisel võrguga ühendamiseks soovib liituja ühist võrguteenuse ostu, paikneb ühisostu mõõtepunkt liitumiskilbis. Tarbimiskohtade (korterid, üldvalgustus jms) mõõtepunktide paiknemise näeb liituja ette mõõtekeskus(t)es vastavalt ELV dokumendile “Nõuded kortermajade mõõtekeskustele”. Tarbimiskohtade mõõtesüsteemid paigaldab liituja.
5.5.3 Kui liitumistaotluse esitamisel võrguga ühendamiseks soovib liituja jaotatud võrguteenuse ostu, paiknevad tarbimiskohtade mõõtepunktid mõõtekeskus(t)es vastavalt ELV dokumendile “Nõuded kortermajade mõõtekeskustele”. Mõõtesüsteemid paigaldab võrguettevõtja.
6. LIITUMISE JA TINGIMUSTE MUUTMISE TASU
6.1 Liitumis- ja tingimuste muutmise tasu arvutamine toimub vastavalt Elektrilevi OÜ liitumistasu ja tarbimis- ning tootmistingimuste muutmise tasu arvutamise metoodikale. Liitumistasule lisandub liitumislepingu menetlemise tasu, mis tuleb liitujal tasuda koos liitumistasu esimese osamaksega.
6.2 Liitumispunkti kaitsme nimivoolu vähendamine, liitumis- või mõõtepunkti asukoha muutmine toimub kulupõhise kalkulatsiooni alusel.
6.3 Liitumistasu kulupõhine kalkulatsioon sisaldab õigusakti kohase mõõtesüsteemi maksumust. Tingimuste muutmise tasu ei sisalda õigusakti kohase mõõtesüsteemi maksumust, välja arvatud juhtudel, kui on vaja paigaldada keskpinge mõõtesüsteem.
6.4 Kui tarbija või tootja liitumiseks on vajalik liituda põhivõrguga, siis lisandub liitumistasule ka põhivõrguga liitumise kulu, sealhulgas Eleringi (ER) poolt kehtestatud menetlustasu, mis arvestab kulutusi liituja liitumistaotluse vastuvõtmiseks, läbivaatamiseks, andmete kontrollimiseks ja täpsustamiseks, liituja konsulteerimiseks, liitumislepingu pakkumise väljastamiseks vajalike arvutuste tegemiseks ning skeemide koostamiseks, liitumistasu kalkulatsiooniks, muudeks liitumispakkumise koostamiseks vajalikeks
tegevusteks ning liitumislepingu pakkumise koostamiseks ja väljastamiseks.
6.5 Punktis 6.4. nimetatud juhul väljastab ELV liitujale ER-i menetlustasu arve, mis kuulub liituja poolt tasumisele 14 päeva jooksul arve väljastamisest alates.
6.6 ELV-l on õigus keelduda liitumislepingu pakkumise väljastamisest, kui liituja ei ole tähtaegselt tasunud ER menetlustasu.
6.7 ELV-l on õigus seada kalkulatsiooni põhise tasuga liitumislepingu tingimused sõltuvusse teistest sama võrguosa suhtes jõus oleva(te)st liitumislepingu(te)st.
6.8 Kui ELV-l on kavas viia keskpinge võrk üle kõrgemale nimipingele, peab klient liitumisel paigaldama seadmed, mis töötavad ka kõrgemal nimipingel.
6.9 Liitumispakkumine tehakse amprihinna põhiselt, kui tulevane liitumispunkt jääb xxxxx xxxx juba algatatud (ehitustellimus on tehtud) muu investeeringu teostamist kindlaksmääratud piirkonda.
7. ELEKTRITOOTJA LIITUMINE
7.1 ELV ühendab üldjuhul võrguga elektrijaama, mille nimiaktiivvõimsus ei ületa 5 MW. Tuuleelektrijaamad nimiaktiivvõimsusega üle 10 MW ühendatakse ainult põhivõrguga.
7.2 ELV kooskõlastab ER-ga kõik üle 1 MW tootjate xx xxx 200 kW tuuleelektrijaamade registreeritud liitumistaotlused ja muudatused liitumisdokumentides. ELV kooskõlastab liitumistaotlused ER-ga, kui liitujast tulenevalt võivad muutuda ER-i ja ELV vahel sõlmitud võrgulepingu tingimused.
7.3 Kui ER kooskõlastusest tulenevalt on tootja liitumiseks xxxxxx põhivõrgus teostada ümberehitamisi, suurendada võrguühenduse läbilaskevõimet, muutub ER-i ja ELV võrkude vahelise ühenduse asukoht vmt, lisanduvad vastavad kulud ja XX xxxxx täiendavalt seatud tingimused tootja liitumispakkumisele.
7.4 Kui punkti 7.1. tingimused pole täidetud, ei ole ELV kohustatud tegema liitumis- pakkumist ning ELV teeb liitujale kirjalikult ettepaneku esitada liitumistaotlus ER-le.
7.5 Kui konkreetse ELV alajaamaga seotud kõigi elektritootja võrguühenduste summaarne läbilaskevõime pärast suurendamist ületab punktis 7.1 nimetatud elektrijaama võimsust, siis:
7.5.1 tootja nõusolekul annab ELV tootja liitumislepingu üle ER-le ning tootmisvõimsust suurendab ER.
7.5.2 kui tootja liitumislepingu üleandmisega ER-le ei nõustu, siis ELV keeldub punktis 7.1 nimetatud summaarset võimsust ületavas osas tootmisvõimsuse suurendamisest.
7.6 Liitumisel või tingimuste muutmisel kooskõlastab liituja tootmisseadme(te) elektriosa projekti ELV-ga. ELV kooskõlastab kõik üle 1 MW võimsusega elektrijaamade xx xxx 200 kW tuuleelektrijaamade elektriosa projektid ER-ga.
7.7 Tootmisseadmete kaitse- ja juhtimisautomaatika konfiguratsioon ning sätted, mõõteseadmete funktsionaalsus ja muud tehnilised
parameetrid peavad vastama võrgueeskirjale ja peavad olema kajastatud tootmisseadme(te) elektriosa projektis.
7.8 Tootja ei või ELV nõusolekuta asendada olemasolevaid tootmisseadmeid tehnilistelt parameetritelt senis(t)est erineva(te) vastu ja/või suurendada nende arvu.
7.9 Pärast võrguühenduse ja elektrijaama valmimist vastavalt kooskõlastatud projektile, sõlmib ELV ajutise võrgulepingu üle 11 kW elektrijaama katsetuste läbiviimiseks.
7.10 ELV-l on õigus liitumisel või tingimuste muutmisel elektrijaama ja tootmisseadmete võrgueeskirja nõuetele vastavuse kontrollimiseks rakendada kuni 12-kuulist katseperioodi. Katseperioodi alguseks loetakse tootmisseadme(te) töö alustamist uuel võrguühendusel või muudetud tingimustel pärast tähtajalise võrgulepingu sõlmimist.
7.11 Pärast ELV poolt katsetulemustele vastavuskinnituse andmist sõlmib ELV liitujaga tähtajatu võrgulepingu.
7.12 Kui tootmisseadmete käitamiseks kasutatakse elektrituruseaduses sätestatud toetusskeemide rakendamise seisukohalt erinevat tüüpi energiaallikaid, siis peab tootja toetusskeemi rakendamiseks ette nägema tehnilise lahenduse toodetud ja võrku antud erineva päritoluga energiakoguste eristamiseks.
7.13 Võrgu läbilaskevõime ammendumisel võib elektrijaamade liitumine toimuda juhul, kui lepitakse kokku ELV seatud täiendavates tehnilistes piirangutes.
7.14 Elektritootja liitumisel lähtume tehnilise lahenduse koostamisel standardi EVS-EN 50160:2010 nõuete täitmise tagamiseks elektrijaama poolt põhjustatavate võrguhäiringute ulatusest.
8. AJUTISE VÕRGUÜHENDUSE LOOMINE
8.1 Ajutise võrguühenduse ehitab taotleja ELV poolt väljastatud tehniliste tingimuste alusel.
8.2 Ajutisele tarbimiskohale (näiteks spordiüritused, vabaõhulavastused, sillaehitused jm ajutised tegevused) luuakse võrguühendus üldjuhul kuni 6 kuuks.
8.3 Uuele tarbimiskohale võib luua ajutise võrguühenduse kuni alalise võrguühenduse väljaehitamiseni. Eelduseks on antud tarbimiskohale alalise võrguühenduse loomiseks sõlmitud liitumisleping ja lepingujärgse liitumistasu esimese osamakse tasumine.
9. LIITUJA POOLT TÖÖDE TEGEMINE ELV VÕRGUS
9.1 Kokkuleppel ELV-ga võib liituja ise korraldada järgnevatel juhtudel projekteerimise ja ehitustöid:
- elektrivõrgu ehitustööd liitumiseks keskpingel või tingimuste muutmiseks keskpingel;
- elektrivõrgu ehitustööd elektrienergia tootja liitumiseks keskpingel või elektrienergia tootja tingimuste muutmiseks keskpingel;
9.2 Projekteerimise ja ehitustööde teostamiseks sõlmitakse liituja, liituja valitud töövõtja ja ELV vahel koostööleping. Kui liituja soovib esmalt teostada ainult projekteerimistööd xxxx ehitustöödeta, siis ELV
väljastab liitujale vastava kirjaliku nõusoleku koos projekteerimisülesandega, kuid ELV võtab projekti üle alles siis ja ainult juhul, kui projekt vastab ELV nõuetele ja poolte vahel on sõlmitud koostööleping projekteerimiseks ja ehitustööde tegemiseks.
9.3 Üldpõhimõtted:
9.3.1 Liituja poolt tellitava töö tehniline lahendus peab vastama ELV nõuetele ja ei tohi halvendada elektrivõrgu olemasolevat seisundit (halveneb elektrivarustuskindlus, suurenevad käidu kulud jne).
9.3.2 Projekteerimisülesande väljastab ELV. Tehnilised lahendused koostatakse lähtuvalt ELV-s kehtivatest tehnilistest nõuetest, juhenditest ja standarditest. Ehitustöödega võib alustada pärast projekti ELV poolset kooskõlastamist.
9.3.3 Kui liituja soovib ise koostada projekti, siis peab tema valitud töövõtja olema kooskõlastatud ELV ehituse projektijuhiga, olema kantud Majandustegevuse registrisse (edaspidi MTR) elektritööde projekteerijana ja omama eelnevat väliselektrivõrkude projekteerimise kogemust.
9.3.4 Notariaalsed maakasutuslepingud sõlmib ELV või ELV poolt volitatud xxxx xx need arhiveeritakse ELV-s.
9.3.5 Kui liituja soovib korraldada ise ehitustööd, peab tema valitud töövõtja olema kantud MTR elektritööde ettevõtjana ja vastama ELV dokumendi P134 tingimustele.
9.3.6 Ehitustööde teostamisel lähtuda ELV nõuetest, ehitusseadusest ja elektriohutusseadusest ja töö üleandmisel ELV sisedokumendist “Elektritööde vastuvõtmise protseduur”.
9.3.7 Liituja poolt korraldatav töö võetakse põhivarana ELV-s arvele tõendatud kuludokumentide alusel. Töö üleandmisel esitab liituja ELV-le tõendatud kuludokumendid (arve).
9.3.8 Liitujal ei võimaldata ise korraldada töid juhtudel, kui tehnilise lahendusega kaasneb jaotus- või piirkonnaalajaama ehitus ja/või rekonstrueerimine.
10. LIITUJA TEAVITAMINE LIITUMISPROTSESSI JOOKSUL
10.1 ELV ja liituja teavitavad üksteist mõistliku aja jooksul kõigist asjaoludest, mis takistavad liitumislepingu täitmist. Kui lepingu täitmist takistavad asjaolud on ELV-st sõltumatud, peatub lepingu täitmine ajani, mil takistav asjaolu ära langeb. Liitumislepingu täitmise tähtaeg pikeneb sellele vastavalt.
10.2 Liitumistingimuste muutmine lepitakse kokku liitumislepingu lisas, kui liitumislepingust ei tulene teisiti.
11. LIITUMIS- VÕI TINGIMUSTE MUUTMISE TASU MAKSMINE
11.1 Maksetingimustes lepitakse kokku liitumislepingus.
11.2 Liitumislepingus rakendatakse järgmisi maksetingimusi:
11.2.1 Füüsilisest isikust liituja maksab 50% liitumistasust (mis sisaldab ka liitumistaotluse menetlustasu) ettemaksuna enne ELV
poolt lepingu täitmisele s.h. projekteerimistöödele asumist. Ülejäänud 50% tuleb maksta enne liitumispunkti kaitsme toitepoolsete klemmide pingestamist liitumiskilbis.