PREAMBULA
Väljaandja: Riigikogu
Akti liik: välisleping
Teksti liik: algtekst
Jõustumise kp: 18.08.1993
Avaldamismärge: XX XX 1993, 20, 44
Eesti Vabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline investeeringute vastastikuse soodustamise ja kaitse leping
Vastu võetud 21.12.1993
(õ) 4.02.2009 11:00
Lepingu ratifitseerimise seadus
Välisministeeriumi teadaanne välislepingu jõustumise kohta
PREAMBULA
EestiVabariigi Valitsus ja Šveitsi Föderaalnõukogu
soovidesintensiivistada mõlemale riigile vastastikku kasulikkumajanduskoostööd,
kavatsedesluua ja säilitada soodsad tingimused ühe lepingupooleinvesteerijate investeeringutele teise lepingupooleterritooriumil,
tunnistadesvajadust soodustada ja kaitsta välisinvesteeringuideesmärgiga edendada mõlema riigi majanduslikku heaolu,
onkokku leppinud alljärgnevas:
Artikkel1. Definitsioonid
Käesolevaslepingus:
1. Termin«investeerija» tähendab mõlema lepingupoole
a) füüsilisiisikuid, kes vastavalt antud lepingupoole seadustele on temakodanikud;
b) juriidilisiisikuid, xxxxx arvatud kompaniid, korporatsioonid,äriassotsiatsioonid ja teised organisatsioonid, kes onmoodustatud või muul viisil vastavalt organiseeritud sellelepingupoole seaduste järgi ja asuvad koos tegelikumajandustegevusega sama lepingupoole territooriumil;
c) juriidilisedisikud, kes on moodustatud ükskõik millise maa seadustekohaselt xx xxx on otseselt või kaudselt antud lepingupoolekodanike või antud lepingupoole territooriumil asuvate ja sealreaalse majandusliku tegevusega tegelevate juriidiliste isikutekontrolli all.
2. Termin«investeeringud» tähendab kõiki aktivateliike ja eelkõige
a) vallas-ja kinnisvara aga xx xxxxx teisi õigusi inrem,nagu servituudid, hüpoteegid, kinnipidamis- ja pandiõigused;
b) aktsiaid,osakuid või ükskõik milliseid muid kompaniidesosalemise vorme;
c) rahalisivõi ükskõik milliseid majandusliku väärtuseganõudeid;
d) autoriõigusi,tööstusliku omandi õigusi (nagu patendid,kaubanäidised, tööstusdisainid või -mudelid,kauba- või teenusemärgid, kaubanimed, viitedoriginaalile), oskusteavet ja firma head nime;
e) kontsessiooneavaliku õiguse mõistes, xxxxx arvatud kontsessioonidloodusvarade otsimiseks, hõlvamiseks või kasutamiseks,aga xx xxxx seadusega, kokkulepetega või võimudeotsusega antud õigusi, mis on vastavuses seadusega.
3. Termin«territoorium» sisaldab merealasid, mis külgnevadkõnealuse maa rannikuga, mille ulatuses sellel riigil onsuveräänseid õigusi või antud aladejurisdiktsiooni rahvusvahelise õiguse järgi.
Artikkel2. Soodustamine, juurdepääsu võimaldamine
(1) Mõlemadlepingupooled soodustavad oma territooriumil, niipalju kui võimalik,teise lepingupoole investeerijate investeeringuid ja lubavadselliseid investeeringuid vastavalt oma seadustele ja määrustele.
(2) Kuilepingupool on nõustunud investeeringuga oma territooriumil,xxxxx xx välja sellise investeeringuga ja vastavatelitsentsilepingute täitmise ning tehnilise, kommerts- jaadministratiivabiga seotud vajalikud load. Vajaduse korral püüabiga lepingupool alati välja anda välismaalastestkonsultantide ja teiste spetsialistide tegevusega seotud load.
Artikkel3. Kaitse, käsitlus
(1) Kumbilepingupool kaitseb oma territooriumil vastavalt oma seadustele jaeeskirjadele teise lepingupoole investeerijate poolt tehtudinvesteeringuid ega piira põhjendamatute võidiskrimineerivate sammudega selliste investeeringute haldamist,korrashoidmist, kasutamist, valdamist, laiendamist, müükiega ka, kui see peaks nii juhtuma, likvideerimist. Tuleb rõhutada,et kumbki lepingupool annab välja käesoleva lepingu 2.artikli 2. lõikes mainitud vajalikud load.
(2) Kumbkilepingupool xxxxx xxx territooriumil teise lepingupooleinvesteerijate poolt tehtud investeeringute ausa ja erapooletukohtlemise. See kohtlemine ei ole vähem soodus, kui saab osakskummagi lepingupoole omaenda investeerijate investeeringuteleoma territooriumil, või kui see, mis saab osaks kummagilepingupoole territooriumil enamsoodustatud riigist pärinevateinvesteerijate investeeringutele, juhul kui viimane käsitluson soodsam.
(3) Enamsoodustatudriigi staatus ei kehti privileegide kohta, mida kumbki lepingupoolannab kolmanda riigi investeerijatele seoses oma liikmeks olemisegavabakaubandustsoonis, tolliliidus või ühisturus, võinendega liitumisega.
Artikkel4. Vaba ülekandmine
Kumbkilepingupool, xxxxx territooriumil on teinud investeeringuid teiselepingupoole investeerijad, tagab nendele investeerijatele antudinvesteeringusse puutuvate, eriti alljärgnevatemaksete vaba ülekandmise:
a) intressid,dividendid, xxxxx xx muud jooksvad tulud;
b) laenudetagasimaksed;
c) summad,mis on ette nähtud investeeringu haldamisega seotud kuludekatteks;
d) autoritasudja muud maksed, mis tulenevad käesoleva lepingu 1. artikli2. lõike punktides c, d ja e loetletudõigustest;
e) lisanduvadkapitalimahutused, mis on vajalikud investeeringu korrashoiuks võiarendamiseks;
f) investeeringumüügist või osalisest või täielikustlikvideerimisest saadud tulu, xxxxx arvatud võimaliklisaväärtus.
Artikkel5. Omandi võõrandamine, kompensatsioon
(1) Kumbkilepingupool xx xxxx teise lepingupoole investeerijateinvesteeringute vastu ei otseselt ega kaudselt,eksproprieerimise, natsionaliseerimise või muidsamasuguse iseloomuga või samasuguste tagajärgedegameetmeid, välja arvatud juhul, kui need meetmed on tingitudriigi huvidest, on mittediskrimineerivad ja vastavalt seadusesettenähtud korrale ja eeldusel, et on loodud tingimusedefektiivseks ja adekvaatseks kompensatsiooniks. Kompensatsioonisumma, xxxxx arvatud intress, lepitakse kokku vabalt konverteeritavasvaluutas ja makstakse xxxx tarbetu viivituseta välja õigustatudisikule olenemata tema elukohast või asukohast.
(2) Ühelepingupoole investeerijatel, xxxxx investeeringud on kannatanudkahju tänu sõjale või mõnele muulerelvastatud konfliktile, revolutsioonile, erakorraliseleseisukorrale või ülestõusule, mis toimus teiselepingupoole territooriumil, on õigus saada viimase pooltkoheldud vastavalt käesoleva lepingu 3. artikli
2. lõikele,mis puudutab hüvitamist, kahjutasu maksmist, kompenseerimistvõi muud lahendusviisi.
Artikkel6. Lepingueelsed investeeringud
Käesolevleping laieneb ka investeeringutele, mida üks lepingupool onteinud teise lepingupoole territooriumil vastavalt tema seadustele jamäärustele enne käesoleva lepingu jõustumist.
Artikkel7. Enamsoodustatud tingimused
Hoolimatakäesolevas lepingus määratud tingimustest rakendatakseenamsoodustatud tingimusi, mis on kokku lepitud või võidaksekokku leppida ühe lepingupoole xx xxxxx lepingupooleinvesteerija vahel.
Artikkel8. Subrogatsiooni põhimõte
Kuiüks lepingupool teeb kodanikule või kompaniile makseseoses teise lepingupoole territooriumil tehtud investeeringule antudgarantiiga, tunnustab viimati mainitud lepingupool sellise kodanikuvõi kompanii õigust edasi anda oma õigusedesimesena mainitud lepingupoolele xx xxxxx lepingupoole õigustselliste õiguste subrogatsioonile.
Artikkel9. Vaidlused lepingupoole xx xxxxx lepingupoole investeerija vahel
(1) Ühelepingupoole xx xxxxx lepingupoole investeerija vahelised vaidlusedseoses investeeringutega lahendatakse osapoolte vahelistekonsultatsioonidega, rikkumata sealjuures käesoleva lepingu10. artiklit (Vaidlused lepingupoolte vahel).
(2) Kuineed konsultatsioonid ei xxxx tulemusi kuue kuu jooksul, allutataksevaidlus investeerija palvel vahekohtule. Selline vahekohus kutsutaksekokku alljärgnevalt:
a) vahekohusmoodustatakse igal juhtumil eraldi. Eeldusel, et vaidluse osapooledei ole omavahel teisiti kokku leppinud, määrab kumbki neistühe vahekohtuniku ja need kaks vahekohtunikku nimetavad esimehe,kes on kolmanda riigi kodanik. Vahekohtunikud tuleb määratakahe kuu jooksul alates vahendusnõude saamisest ja esimeestuleb nimetada järgneva kahe kuu jooksul;
b) kuieelnevas punktis määratletud tähtaegadest pole kinnipeetud, võib kumbki vaidluse osapool teiste lepete puudumiselpaluda Pariisi Rahvusvahelise Kaubanduskoja Vahekohtu presidentiteha vajalikud määramised. Kui presidendil pole võimaliknimetatud funktsiooni täita või kui ta on lepingupoolekodanik, rakendatakse selle lepingu 10. artikli 5. lõiketingimusi mutatismutandis;
c) juhulkui vaidluse osapooled pole teisiti kokku leppinud, määrabvahekohus ise oma protseduuri. Tema otsused on lõplikud jasiduvad. Kumbki lepingupool tagab vahekohtu otsuse tunnistamise jatäideviimise;
d) kumbkivaidluse osapool kannab oma vahekohtu liikme ja oma esindatusegavahendusprotsessis seotud kulud; vahekohtu esimehe xx xxxx kulusidkannavad mõlemad vaidluse osapooled võrdsetes osades.Vahekohus võib siiski oma otsuses määrata, etpooled kataksid kulud erinevates osades, xx xxxxxxx otsus on siduvmõlemale poolele.
(3) Juhulkui mõlemad lepingupooled on liitunud 1965. aasta18. märtsi Riikide ja Teiste Riikide Kodanike VahelisteInvesteeringuid Puudutavate Vaidluste Lahendamise WashingtoniKonventsiooniga, võib selles artiklis mainitud vaidlusedinvesteerija palvel alternatiivina käesoleva artikli 2. lõikessätestatud protseduurile edastada RavusvaheliseleInvesteeringuid Puudutavate Vaidluste Lahendamise Keskusele (ICSID).
(4) Lepingupool,kes on vaidluse osapooleks, ei rõhuta mingil juhul käesolevaartikli 2. ja 3. lõikes mainitud menetluse vältelega vastava otsuse täideviimise ajal kaitse eesmärgilfakti, et investeerija on saanud kindlustuslepingu järgikompensatsiooni, mis on katnud tekitatud kahju kas osaliselt võitäielikult.
(5) Kumbkilepinguosaline riik ei puutu diplomaatiliste kanalite kauduvahekohtusse antud vaidlusse, välja arvatud juhul, kui teinelepinguosaline riik ei täida või ei järgi vahekohtuotsust.
Artikkel10. Vaidlused lepingupoolte vahel
(1) Vaidlusedlepingupoolte vahel, mis puudutavad käesoleva lepingu tingimustetõlgendamist või rakendamist, lahendataksediplomaatiliste kanalite kaudu.
(2) Kuilepingupooled ei jõua kokkuleppele kaheteistkümne kuujooksul alates omavahelise vaidluse algusest, võib viimase ühelepingupoole nõudmisel allutada kolmeliikmelisele vahekohtule.Kumbki lepingupool määrab ühe vahekohtuniku janeed kaks vahekohtunikku nimetavad esimehe, kes on kolmanda riigikodanik.
(3) Kuiüks lepingupool ei ole määranud oma vahekohtunikku jaei ole vastanud teise lepingupoole ettepanekule teha see määraminekahe kuu jooksul, määrab vahekohtuniku antud lepingupoolepalvel Rahvusvahelise Kohtu president.
(4) Kuimõlemad vahekohtunikud ei lepi esimehe suhtes kokku kahe kuujooksul pärast nende määramist, määrabviimase ühe lepingupoole palvel Rahvusvahelise Kohtu president.
(5) Kuikäesoleva artikli 3. ja 4. lõikes määratudjuhtudel ei saa Rahvusvahelise Kohtu president oma funktsioonetäita või kui ta on ühe lepingupoole kodanik, teebmääramised asepresident. Kui viimane ei saa xxxx xxxx võion ühe lepingupoole kodanik, teeb määramise kohtuvanim kohtunik, kes ei ole kummagi lepingupoole kodanik.
(6) Kuilepingupooled pole kokku xxxxxxxx teisiti, otsustab vahekohus omaprotseduuri üle ise.
(7) Vahekohtuotsus on lõplik ja siduv mõlemale lepingupoolele.
Artikkel11. Kohustustest kinnipidamine
Kumbkilepingupool garanteerib alalise kinnipidamise oma kohustustest, mispuudutavad teise lepingupoole investeerijate investeeringuid.
Artikkel12. Lõpptingimused
(1) Käesolevleping jõustub päeval, kui mõlemad valitsused onteineteisele teatanud, et nad rahuldavad rahvusvaheliste lepingutesõlmimise ja jõustumise juriidilised nõuded, jajääb siduvaks kümneaastaseks
perioodiks. Xxx xxxx kuudenne selle perioodi lõppu ei anta kirjalikku teadet lõpetamisekohta, peetakse lepingut samadel tingimustel uuendatuks kaheaastaseperioodi võrra xx xxx edasi.
(2) Kuikäesoleva lepingu lõpetamisest antakse ametlikult teada,jäävad 1. kuni 11. artikli tingimused jõusseveel kümneks aastaks investeeringutele, mis on tehtud enneametlikku teadaannet.
KoostatudTallinnas 1992. a. 21. detsembril kahes originaalis,mõlemad eesti, inglise xx xxxxx keeles, kusjuures kõiktekstid on võrdselt autentsed. Lahkarvamuste puhultuginetakse ingliskeelsele tekstile.
EestiVabariigi Valitsuse nimel välisminister X. XXXXXXXX
ŠveitsiFöderaalnõukogu nimel Helsingi suursaadik X. XXX
Õiend
Akti avaldamisandmed täiendatud, lisatud seosed.