EHITUSE ÜHTSE KLASSIFIKATSIOONISÜSTEEMI LOOMINE
EHITUSE JA ARHITEKTUURI INSTITUUT
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (MKM)
Hankeleping nr 1.9-8/18-280-1
(viitenumber 198479)
EHITUSE ÜHTSE KLASSIFIKATSIOONISÜSTEEMI LOOMINE
Vahearuanne - 02
Tallinn, 2019
1. Töörühma tegevused 2019. aasta esimesel poolaastal 7
2. KÜSITLUSE TULEMUSTE SÜVAANALÜÜS 8
3. KOOSTÖÖ ARENDAMINE CoClass ESINDAJATEGA 13
3.1. Ülevaade sündmuste arengust 13
3.2. Kohtumine Stockholmis (7.jaanuaril 2019) 13
4. CoClass KLASSIFIKAATORI KASUTAMISE JUHENDMATERJALIDE HANKIMINE 16
5. EESTI EHITUSSEKTORILE SUUNATUD TEAVITUS JA KOOLITUS 18
5.1. Heade kavatsuste kokkuleppe allkirjastamine 18
5.2. Ühtne klassifitseerimissüsteem (ÜKS) 19
Ühtse klassifitseerimissüsteemi (ÜKS) sihteesmärgid 20
ÜKS temaatika integreerimine erinevate tasemete õppekavadesse 21
ÜKS elluviimine läbi haritud inseneride ja tööliste 21
ÜKS juurutamine riiklike, avalike ja eratellijate ehituspraktikasse 21
6. PILOOTIMISE METOODIKA XX XXXXX RAKENDAMINE 22
6.1. Pilootimise eesmärk ja metoodika 22
6.3. Klassifitseerimise käik 32
Mõned näited klassifitseerimise erinevatest võimalustest välisseina näitel. 33
6.4. Järeldusi ja tähelepanekuid pilootimisest 35
6.5. Pilootimise jätkamisest 37
7. TÖÖ RAHVUSVAHELISTE STANDARDITEGA 38
8. RAHVUSVAHELINE SUHTLEMINE JA TEAVITAMINE 39
8.1. Soome ehitusvaldkonna klassifitseerimissüsteemide võrdluse kokkuvõte 40
Uuringu vajadus, läbiviimine ja olemasolevad liigitused 40
8.2. Liigituste sobivusest infomudeli koostamiseks ja digitaalseks infohalduseks 41
Nõuded info digitaalseks lugemiseks 41
Omadused ja nende ühtlustamine 42
8.3. Kokkuvõte, järeldused ja arendusettepanekud 43
8.4. Uuringu lõppraporti järgsed tegevused Soomes ja liitumine CoClass koostööprojektiga 44
9. TÖÖRÜHMA EDASINE TEGEVUSKAVA KUNI 2020 SEPTEMBRI LÕPUNI 46
Xxxx 1 Kirjavahetus CoClass esindajatega 48
Xxxx 2 Heade kavatsuste kokkulepe 52
Xxxx 2 CoClass klassifikaatoriga klassifitseerimise tulemused 54
Joonis 1 Hankelepingu ajakava 6
Joonis 2 Vastanute koguarvust kontaktid edastanud ettevõtted 8
Joonis 3 Eitavalt vastanute kontaktid edastanud ettevõtted 8
Joonis 4 Ettevõtete tegevusvaldkonnad, kus osalejate kontaktid on teada 9
Joonis 5 Ettevõtete tegevusvaldkonnad, kus osalejate kontaktid puudusid 9
Joonis 6 Objekti (Xxxxx Xxxxxxx) põhiline liigitus funktsioonide alusel 16
Joonis 7 Objekti põhiliigituse alajaotused (struktuur esitatud xxxx osaliselt) 16
Joonis 8 Heade kavatsuste kokkuleppe allkirjastamise allkirjastajad ja „tunnistajad“ 18
Joonis 9 Pilootimiseks valitud ehitis 23
Joonis 10 CoClass väärtused 23
Joonis 11 ISO 12006-2 elukaareülese klassifitseerimise põhimõtted 25
Joonis 14 Ehitusprojekti käigus tekkiva infovoo koondpilt 31
Joonis 15 Klassifikaatori struktuur 33
Joonis 16 Välissein VS-01 klassifitseerimine CoClass näitel 34
Joonis 17 Komponendi klassifitseerimine CoClass näitel 34
Joonis 18 Ukse klassifitseerimine välisseinas CoClass näitel 35
Tabel 1 Planeeritud ajakava xx xxxxx täitmise lühiülevaade 5
Tabel 2 Töörühma tegevuste detailsem ülevaade 2019. aasta esimesel poolaastal 7
Tabel 3 CoClass klassikoodid 26
Tabel 4 Näide ehitatud ruumi jaotamise kohta mitmeks tegevusruumiks 27
Tabel 5 Viitetähised järgmiste põhimõtted 30
Tabel 6 Pilootimise esmane ajakava 32
Tabel 7 Töörühma planeeritud tegevused kuni 2020.aasta septembri lõpuni 46
• CEEC - Conseil Européen des Economistes de la Construction – European Council of Construction Economists – Euroopa Ehitusökonomistide Nõukogu
• CEN - European Committee for Standardization
• ČSA - Česká agentura pro standardizaci – Tšehhi Standardimise Agentuur
• ČVUT - České vysoké učení technické v Praze – Tšehhi Kõrgem Tehnikakool Prahas
• EAL - Eesti Arhitektide Liit
• EAS - Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus
• ECMT - Korrashoiu maksumus (Maintanance cost)
• ECRP - Vahetamise maksumus (Replacement cost)
• EEL - Eesti Ehitusinseneride Liit
• EEEL - Eesti Ehitusettevõtjate Liit
• EETL - Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit
• EKEL - Eesti Ehituskonsultatsiooniettevõtete Liit
• EKKL - Eesti Kinnisvara Korrashoiu Liit
• EKVÜ - Eesti Kütte-Ventilatsiooniinseneride Ühendus
• EMÜ - Eesti Maaülikool
• ETIM - European Technical Information Model
• EVKIS - Eesti Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Inseneride Selts
• FDIS - Final Draft International Standard
• IEC - International Electrotechnical Commission – Rahvusvaheline Elektrotehnika Komisjon
• IPT - Integreeritud projekti teostus – Integrated Project Delivery (IPD)
• KEM - Kaasaegsed ehitusmeetodid
• MEAC - Korrashoiutegevus (Maintanance activity)
• MEIN - Hooldusjuhendid (Maintanance Instruction)
• MKM - Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
• NBS - National British Specification
• PRIA - Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet
• TTK - Tallinna Tehnikakõrgkool
• TTÜ - Tallinna Tehnikaülikool
• TOMD - Viimase hooldamise aeg (Maintanance date)
• TOMI - Korrashoiu intervall (Maintanance interval)
• ÜKS - ühtne klassifitseerimissüsteem
Hankelepingu eesmärgiks on luua ehituse ühtne klassifitseerimissüsteem, mis arvestab kaasaegsete suundumustega BIM (ehitusinfo modelleerimise) tehnoloogia ja digitaalehituse xxxxxx ning loob ühtse ja arusaadava keele ehitusinfo juhtimiseks. Ühtne klassifitseerimissüsteem (ÜKS) peab:
• hõlmama ehitise kogu elukaart, alates lähteülesandest ja lõpetades keskkonnateadliku lammutamisega;
• olema kasutatav nii hoonete kui ka infrastruktuuri rajatiste puhul;
• võimaldama ühise ja arusaadava digitaalse inforuumi teket kõikidele ehitise elukaares osalejatele;
• tagama selge, läbipaistva ja ratsionaalse struktuuri, mille loomise tulemusel on võimalik rakendada BIM tehnoloogiat ja sellel põhinevat töökorraldust, lihtsustada infovahetust, infotöötlemist ja tegevuste organiseerimist ehk ehitusalast kommunikatsiooni.
Hankelepingu ajakavast xx xxxxx täitmisest annab lühiülevaate Tabel 1 ja Joonis 1 illustreerib seda ajateljel tegevusliikide ja väljundite xxxxx.
Tabel 1 Planeeritud ajakava xx xxxxx täitmise lühiülevaade
Planeeritud tegevused (vastavalt Hankelepingu tehnilistele tingimustele) | Tähtaeg | Täitmine | Aruandlus | |
1 | Stardiolukorra kirjeldamine, sh: | 30.11.18 | Vahearuanne 01 esitatud 30.11.2018 | Vahearuanne 01 |
• ülevaade hetkel Eestis kasutusel olevatest erinevatest | Viidud läbi küsitlus Eesti ettevõtetes | |||
ehitusvaldkonna klassifikaatoritest • lähiriikide hetkeseis seoses | Viidud läbi seminarid | |||
• teavitustegevuse alustamisest | Moodustatud töögrupid | |||
• edasine tegvuskava | Tegevuskava koostatud | |||
2 | Süsteemi loomine ja piloteerimine, sh | 30.06.19 | Vahearuanne 02 esitatud 26.06.2019 | Vahearuanne 02 |
• Süsteemi algversiooni tutvustamine hankijale ja tagasiside kogumine | Pidevalt on toimunud koosolekud, seminarid ja etapi xxxxx rahvusvaheline konverents | Ptk 3, 5 | ||
• Pilootprojektide analüüs | Viidud läbi esmane pilootimine CoClass klassifitseerimissüsteemiga | Ptk 6 | ||
• Tagasiside analüüs | Küsimustiku tulemused analüüsitud | Ptk 2 | ||
• Süsteemi lõpliku versiooni loomine | Allkirjastatud “Heade kavatsuste kokkulepe” 28.05.2019 CoClassi kasutamiseks | Xxxx 1 | ||
3 | Süsteemi juurutamine | 30.11.19 | Vahearuanne 03 | |
• Süsteemi juurutamise tegevuskava koostamine • Juhendite ja tutvustavate materjalide loomine. • Süsteemi edasise ülalhoidmise organisatsioonilise korralduse kokku lep (vastavalt tehnipimine | ||||
4 | Lõpparuanne | 30.09.20 | Lõpparuanne | |
• süsteemi ja juhendite viimistlemine |
klassifikaatoritega
Uuringus osalevad Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ), Tallinna Tehnikakõrgkooli (TTK) ja ET Infokeskuse AS eksperdid:
• xxxx Xxxxx Xxxxx – projektijuht, valdkonna ekspert, süsteemiinsener (TTÜ);
• xxxx Xxxxx Xxxx – põhitäitja, valdkonna ekspert, süsteemiinsener (TTÜ);
• xxxx Xxxxx Xxxxx – põhitäitja, valdkonna ekspert, BIM insener (TTÜ);
• Xxxxxx Alt – põhitäitja, valdkonna ekspert, BIM insener (TTK);
• Pille Hamburg – põhitäitja, valdkonna ekspert, süsteemiinsener (TTK);
• Xxx Xxxxxxx – põhitäitja, valdkonna ekspert, ehitusinfo spetsialist (TTK);
• Kea Siidirätsep – põhitäitja, valdkonna ekspert, ehitusinfo spetsialist (ET Infokeskus)
1. Töörühma tegevused 2019. aasta esimesel poolaastal
Tabel 2 annab detailsema ülevaate töörühma tegevustest 2019. aasta esimesel poolaastal. Kõnealuse töökava koostamisel lähtuti sellest, et Rootsis ehitusvaldkonna väljatöötatud klassifitseerimissüsteemi CoClass juhtkonnaga oli saavutatud esialgne kokkulepe koostöö alustamiseks.
Tabel 2 Töörühma tegevuste detailsem ülevaade 2019. aasta esimesel poolaastal
# | Tegevused ja nende lühikirjeldus | Ajahorisont |
1 | 2018. novembris korraldatud küsitluse tulemuste süvaanalüüs | jaanuar |
2 | Läbirääkimised CoClass esindajatega | al 2018 detsembrist |
3 | CoClass klassifikaatori kasutamise juhendmaterjalide hankimine, vajadusel nende tõlkimine, süsteemi tundmaõppimine ja vajalike teabe- ja õppematerjalide ettevalmistamine kohaliku turu jaoks | I kvartal |
• jätkuvalt töö ka teistes suundades o rahvusvahelise teaduskirjanduse uurimine o CCS juhendmaterjalide hankimine ja nendega vajalikus mahus tutvumine | ||
4 | Konkreetse (CoClass põhise) Eesti ehitussektorile suunatud teavituse ja koolitusega alustamine | xx XX kvartalist |
• kokkulepped erinevate koolitajatega vastavate moodulite sisseviimiseks ja koolitusgraafikute kavandamine, mis saab alguse erialaliitudega suhtlemisest jõudmaks nendele oluliste huvigruppideni • teavitamine nõupidamistel, konverentsidel ja kirjutavas meedias; vastava tegevuskava koostamine • sobiliku avaliku juurdepääsuga kodulehe loomine • klassifitseerimistemaatiliste lõputööde juhendamine kõrgkoolides (TTÜ, TTK) | ||
5 | Pilootimise metoodika täpsustamine klassifitseerimissüsteemile CoClass | al I kvartalist |
• objektide täpsustamine ja tudengite kaasamine: o Tallinna linn, Maleva tn elamu o TTÜ katsemaja o Maanteameti objektid | ||
6 | ISO 81346-2 tõlkimine; vajadusel täiendavate ISO ja/või CEN standardite hankimine ja tõlkimine | al I kvartalist |
7 | Rahvusvaheline suhtlemine ja teavitamine | pidevalt |
• osalemine Soome klassifitseerimise töögrupi aruandekoosolekul Helsingis 5.veebruar 2019 • pilootimise käigust teavitamine erinevatel nõupidamistel ning teavitusüritustel (eelkõige Rootsi, Soome, Taani, Läti, Leedu ja Tšehhi suunal, kuid võimalusel xx xxxxx) | ||
8 | Iganädalased töögrupi koosolekud | Kolmapäeviti, kl14:00 TalTech-is |
9 | Teise vahearuande materjalide ettevalmistamine ja koostamine | alates maist |
Käesoleva ühtse klassifitseerimissüsteemi (ÜKS) projekti teine vahearuanne on üles ehitatud vastavalt eelmises vahearuandes (nov 2018) esitatud tööplaanile. Seega – käesoleva vahearuande peatükkides kirjeldatakse vastava tööplaani punkti alusel läbiviidud tegevusi.
2. KÜSITLUSE TULEMUSTE SÜVAANALÜÜS
2018. aasta novembris korraldati veebipõhine klassifitseerimissüsteemi kasutamist käsitlev küsitlus, mis koosnes kolmest osast:
• ettevõtte taustinformatsioon;
• klassifitseerimissüsteemi kasutamine xx xxxxx olulisus ettevõttes;
• vastajate mõtted ja ettepanekud.
Esmalt tehti küsitluste lühikokkuvõte ning selle tulemused on esitatud projekti esimeses vahearuandes. Järgnes täpsem analüüs veendumaks, kas tõepoolest pooled vastanutest ei kasuta üldse klassifikaatorit. Uurimismeeskond arvas, et tegelikkuses enamik ettevõtteid siiski kasutab mingisugust klassifikaatorit. Järgnevalt analüüsiti põhjalikumalt vastustega kaasnenud kommentaare, mis esimeses vahearuandes jäid läbi töötamata. Vaatluse all olid kommentaarid, mis kaasnesid vastustega kõsimustele:
• „Palun lisage üldiseid kommentaare/ettepanekuid, millele küsitluse koostaja piisavalt tähelepanu ei pööranud!“ ning
Kontakte ei jätnud 54
Kontaktid on jätnud 62
Joonis 2 Vastanute koguarvust kontaktid edastanud ettevõtted
58 vastanut andsid eitava vastuse klassifikaatori kasutamisele oma ettevõttes xx xxxx 27 vastajat olid nõus jagama oma kontaktandmeid (Joonis 3). Seega, ei saa 31-l juhul täiendavaid järelpärimist teha. Pärast täiendavaid täpsustusi saab väita, et 116-st vastajast enamus xxxxx mingit klassifikaatorit kasutab.
Eitavalt vastanud, kes ei edastanud oma kontakte
31
Eitavalt vastanud, kes edastasid oma kontaktid
27
Joonis 3 Eitavalt vastanute kontaktid edastanud ettevõtted
Ei tegutse
0
1
Korrashoid
0
2
Tootmine
3
4
Ehitamine
2
7
Projekteerimine
2
17
Projekteerimiseelne tegevus
2
11
Juhtimine
0
3
0
Eesti
5
10
15
20
Välismaa (Eksport)
Vastanute arv
Valdkond
Joonis 4 on esitatud 27 eitavalt vastanud ettevõtte tegevusvaldkonnad, kes oma kontaktid esitasid. Kõikidel vastanutel on üks kuni mitu tegevusvaldkonda.
Joonis 4 Ettevõtete tegevusvaldkonnad, kus osalejate kontaktid on teada
Joonis 5 näitab tegevuste valdkondlikku jagunemist 31-s eitavalt vastanud ettevõttes, kes oma kontakte ei esitanud. Kõikidel vastanutel on üks kuni mitu tegevusvaldkonda.
Ei tegutse
1
1
Korrashoid
0
2
Tootmine
1
2
Ehitamine
1
9
Projekteerimine
4
19
Projekteerimiseelne tegevus
1
7
Juhtimine
0
4
0
Eesti
5
10
15
20
Välismaa (Eksport)
Vastanute arv
Valdkond
58 vastanu hulgas oli tegevusvaldkonnaks põhiliselt projekteerimine ja projekteerimiseelne tegevus.
Joonis 5 Ettevõtete tegevusvaldkonnad, kus osalejate kontaktid puudusid
Esimest vahearuannet koostades oli uurimismeeskond seisukohal, et igal ettevõttel on tõenäoliselt olemas mingi liigitamise struktuur või -süsteem. Kuid küsitluses kasutatud termin „klassifikaator“ võis olla vastajatele võõras, mistõttu ei saa lugeda vastust, et 50% (so pooltes) ettevõtetest üldse mingit
liigitamist ei toimu, usaldusväärseks. Järelpärimisel selguski, et nt projekteerimistööde süstematiseerimiseks klassifikaatorit xxxx xx kasutata, kuid erinevaid ehitusprojektdokumente hoitakse paljudel juhtudel süsteemselt kaustades, esmalt aastate xxxxx xx siis omakorda ehitusprojektide aadresside järgi. Osal ettevõtjatel on süsteem loodud oma unikaalse klassifikaatori alusel. Kõik korrashoiu, tootmise, ehitamise või juhtimisega tegelevad ettevõtted mingisugust klassifikaatorit ikkagi kasutavad.
Küsitluses jagasid 36 ettevõtet oma mõtteid ja nägemusi klassifitseerimissüsteemi arendamise ohtudest, kellest xxxx xxxx vastasid anonüümselt.
Järgnevalt refereerime vastanute erinevaid seisukohti:
• küsitluse eesmärk ja küsimused on xxxx arusaadavad, kuid kas nende küsimuste põhjal on võimalik teha õigeid otsuseid süsteemi loomiseks. Näiteks, ei olnud küsimustikus piisavalt kirjeldatud, milles näeb uurimismeeskond erinevate süsteemide puudujääke, kõrvutades neid tegelike funktsioonidega, mida vajatakse ehituses ja kas funktsioone, mille jaoks klassifikaatorit vajatakse ning milliste reaalsete protsesside jaoks peaks neid kohandama, on üldse piisavalt detailselt ja selgelt uuritud;
• vastavalt ettevõtte spetsiifikale võib kõigile sobiliku lahenduse väljatöötamine olla keeruline väljakutse. Ühine xx xxxx põhjalik klassifitseerimissüsteem, mis sobiks igasse ehitusvaldkonda, teeb tabelid väga pikaks ja nende toimimise halvasti jälgitavaks. Pakutud klassifikaatorite koosseis on xxxx otstarbekohane, kuid seda saab kasutada ja tohib seadusega reguleerida ainult avalike hoonete ja rajatiste ehitamisel, korrashoiul jne. Eraisiku oma tarbeks hoone püstitamisel ei ole sisuliselt vaja klassifitseerimist, kuna Ehituseadustik piirab piisavalt eraomanike tegevust oma maal/krundil;
• ohuna nähakse bürokraatia kasvu ning süsteem saab olema liiga ehitusettevõttekeskne. Arvati, et küsitluse käigus tuleks uurida xx xxxx, millist süsteemi ikkagi soovitakse ja millisest tuntakse kõige rohkem puudust. Oluliseks peeti tulevikuvaadet, nt milliseid lisatooteid või teenuseid saaks lisaks ühtsele klassifitseerimissüsteemile mõni tubli hakkaja ettevõtja pakkuda. Süsteem peab olema lihtsalt ühildatav ka ettevõtetes kasutusel oleva finantstarkvaraga, et tulude, kulude ja investeeringute üle arvestuse pidamine oleks samuti süstematiseeritud ja seotud klassifitseerimissüsteemiga;
• kuidas xxxxx rahvusvaheliselt üldkasutatav ja vabalt kättesaadav klassifitseerimissüsteem, mis kataks standardite EVS 885: Ehituskulude liigitamine ja EVS 807: Kinnisvarakeskkonna juhtimine ja korrashoid vajadused. Näiteks on standardis EVS 885 tehnosüsteemide osa liiga xxxxxx. Klassifitseerimissüsteem peaks hõlmama ka ehitusuuringuid, projekteerimistöid suurema detailsusega kui see on esitatud EVS 885-s;
• süsteem peaks olema sobilik ka teede projekteerimisele;
• küsitlus ei ole suunatud kõigile ehituse elukaare osalejatele, xxxx eelkõige teenuse pakkujatele, mis ei lähtu tellija vaatest. Samuti uuriti kavandatava süsteemi seost Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis (MKM) kasutusel oleva Ehitusregistriga/Ehitisregistriga;
• ohuna nähakse ka kaasnevat lisatööd klassifikaatori sidumisel andmebaasidega, samuti leitakse, et uus süsteem peab olema funktsionaalne;
• tunti huvi, kas süsteemi arendamisse on kaasatud Rahandusministeerium, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS), Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA), kohalikud omavalitsused jne, kuna Eestis peaksid hanked olema selged ja läbipaistvad;
• küsiti, kas on kaalutud Eurostati klassifkaatorite kasutamiselevõttu. Mitme vastaja hinnangul ei tasu Eestil xxxxxx xxx süsteemi luua, kuna oleme osa suuremast majandusruumist. Orienteeruda soovitati rohkem Põhjamaadele;
• seni kuni Eestis on alltöövõtu põhine ühikhindade loogika, mis kohati ei sõltu materjalikulust ega tööjõudlusest, xxxx nõudluse ja pakkumise vahekorrast, ei pruugi tellija klassifitseerimissüsteemi rakendamisest kasu saada.
Projekti meeskonna hinnangul tundub uue klassifitseerimissüsteemi arendamise idee paljudele võõras ja nähakse ohte, mille põhjuseks võib olla ulatuslik teadmiste puudumine. Erinevaid süsteeme on
paljudes riikides uuritud ning selle kohta on põhjalik ülevaade ka kõigile avalikus 2018. xxxxx xxxxx valminud klassifikaatorite uuringu esimeses vahearuandes. Erinevate süsteemide plusside ja miinuste analüüsi tulemusel on uurimismeeskond valinud ühe süsteemi põhjalikumalt testimiseks.
Kokku analüüsiti 58 vastaja kommentaare ühtse klassifitseerimissüsteemi kasutuselevõtu eelistest, kellest 23 oma kontakte ei jätnud.
Järgnevalt anname lühiülevaate vastustest ja seisukohtadest:
• ühtne süsteem, mis toimib ehitise elukaareüleselt, peab andma ka ühtse arusaama tellija soovidest, tegelikult küsitust, pakutust ja tehtust. Loodetakse, et süsteem tuleb ka tellijate seas kasutusse, kuna nähakse, et see vähendaks segadust tellijate seas. Kõik ehituses osalejad (tellijad, järelevalve, peatöövõtjad, alltöövõtjad, allhankijad, projekteerijad, korrashoidjad jne) saaksid objektiga seotud dokumentidest (ehitusprojekt, ehitusdokumendid, eelarve, muud tehnilised dokumendid) ühtse vaate. Tekib ühine xxxx xx mõistete süsteem. Kui see süsteem katab vajalikud funktsioonid, siis muutub asjaajamine erinevates protsessides ja nende ühtlustamises võrreldamatult kergemaks ja info ümbertöötlemise vajadus väheneb eksponentsiaalselt. Praegu on see kunstlikult kõrgendatud just tänu sellele, et kohustuslikuks saanud süsteem tagab xxxx xxxx vajaliku funktsiooni täitmise, xxxxx xxxxx ajal vastuolus teiste sama vajalike funktsioonide täitmisega. Tulemusena kulutatakse arutult palju ressurssi info siirdamiseks ja ümbertöötlemiseks ning ühtlustamiseks, mille käigus tekib ka palju inimlikke vigu;
• oodatakse, et pakkumiste koostamine saab olema kõigile ühtselt arusaadav ja tellijatel saab olema kergem neid võrrelda. Kulude ja maksumuse analüüs toimuks samadel alustel ja võimaldaks võrrelda samatüübilisi ehitisi. Loodetakse täpsemate kuluprognooside ja eelarvete koostamist ja infovahetuse efektiivsemaks muutumist ehitise elukaare osaliste vahel;
• pakuti välja, et kulude arvestamine peab minema tööjõudluse ja materjalide tasemele ning tasustamine peaks tellija jaoks sellele vastama, mis annab lootust, et süsteemi kasutuselevõtt aitaks kõiki osapooli;
• peab tekkima ehitise osade ühene mõistmine ja võimalus otsida ja selekteerida ainult antud ajahetkel vajaminevat infot. Kõik tegevused muutuvad lihtsamalt hinnatavaks, nt tellija akteerimise lihtsustumine, mudelist mahtude saamine, sh toodete spetsifitseerimine projekteerimise faasis. Sellega loodetakse xxx xxxxx hulga segadust ja topelt tabeleid ning vähendada vaidluste hulka;
• loodetakse, et ehitusturg ühtlustub rohkem kui praegu. Ühtsetel alustel tegutsemine annab võimaluse erinevate tegevuste võrdlusteks ja analüüsiks. Tulevane lahendus peaks olema kuluefektiivne, st vähem tööaega kulub kõikides elukaareetappides, mis omakorda parandab konkurentsivõimet. Süsteem peab xxxxx xxxxx, lihtne ja arusaadav. See eeldab automatiseeritud infovoogusid. Samuti loodetakse ekspordivõimaluste suurenemist. Tegevus BIM-is lihtsustuks, tekiks nt mudelipõhised e-hanked ning riigihangetel muutuksid läbipaistvamaks.
ÜKS projekti meeskond on kogunud huvitatute kontaktid ning on valmis põhjalikumalt selgitama elukaareülese vaate süsteemi arendamise põhimõtet ning edastab infot erinevatele seminaridele ning koolitustele.
Kommentaarid, kus kirjeldati võimalikke ohtusid, näitavad selgelt, et vastajate arusaam klassifitseerimisest ning selle kohast ehitussektoris on väga erinev. Samas näitavad vastused, et koos ühtse klassifitseerimissüsteemiga tuleb tegeleda ka koolitamisega, et loodud süsteemi saaks efektiivselt kasutada.
K o k k u v õ t t e d j a ü l d i s t u s e d
• Klassifikaatorit nähakse kui suletud lõplikku süsteemi ning harjumatuna tundub, et klassifikaatorit saab pidevalt täiendada. Oluline on teha vahet mõistetel täiendamine ning
muutmine. Esmalt süsteem defineeritakse olemuslikult tulenevalt kasutuseesmärgist ning kujundatakse põhiline liigitus ja süsteemi kasutamise protseduurid. Süsteemi kasutamise käigus lisanduvad uued olulised aspektid, mis ei muuda süsteemi olemust ega põhistruktuuri
– seega süsteem täieneb, mitte ei muutu.
• Kaasaegsed klassifikaatorid on eelkõige aluseks masintöötlemisele. Suur osa erinevates riikides praegu kasutusel olevaid klassifikaatoreid on algselt mõeldud manuaalseks kasutamiseks ning käsitöö lihtsustamiseks on need kantud üle MS Excel’isse.
• Loomulikult ei taheta ühtset klassifitseerimissüsteemi kellelegi xxxxx xxxxxx, pigem loodetakse, et loogiline süsteem võetakse kasutusele vabatahtlikult. Näiteks, ostes viimistlusmaterjale, ei otsita neid üldehitusmaterjalide hulgast ning müüritööde tellimiseks ei pöörduta puitkonstruktsioone monteeriva ettevõtja xxxxx. Nii on see juba praegu, kuid ühtne klassifitseerimissüsteem tagab, et ka erinevate valdkondade piirimail olevad tegevused ja ressurssid on selgelt ning üheselt määratletud ning seetõttu ka lihtsamalt leitavad.
• Oluline on mõista, et ei ole olemas sellist klassifitseerimise süsteemi, mis haaraks absoluutselt kõike. Statistika on valdkond, kus juhtimisotsuste tegemiseks üldistatakse lähteandmeid – statistiliste andmete alusel ei korraldata töömeeste tööd ehitusplatsil ega juhinduta üldjuhul lepingu läbirääkimisel. Igal klassifitseerimissüsteemil on oma kindlad kasutuseesmärgid.
3. KOOSTÖÖ ARENDAMINE XxXxxxx ESINDAJATEGA
3.1. Ülevaade sündmuste arengust
ÜKS xxxxx/projekti käivitamisel oli olulise tähtsusega 2018. oktoobri xxxxx Tallinna Tehnikaülikoolis toimunud klassifitseerimise seminar. Seminaril esitlesid ČSA (Česká agentura pro standardizaci – Tšehhi Standardimise Agentuur) ja ČVUT (České vysoké učení technické v Praze – Tšehhi Kõrgem Tehnikakool Prahas) esindajad argumenteeritult rahvusvahelist ehituse klassifitseerimissüsteemide uuringut xx xxxxx järeldusi ning lõid põhjendatud eelduse selleks, et alustada xxxx Xxxxxx CoClass- süsteemi põhjalikumaks tundmaõppimiseks.
8.novembril 2018 saadeti ÜKS töögrupi xxxxx Xxxx Xxxxxxxxxxxx (CoClass süsteemiinsener) info Eesti huvidest seoses CoClassiga, kus olid kirjas järgmised põhipunktid:
• meenutus kevadisest (maikuu 2018) CoClass’i loengust TTÜ-s;
• lühiinfo sellest, et Rail Baltic kavandab kasutada süsteemi UNICLASS 2015;
• viide, et Eestis on MKM ja Tallinna linn huvitatud klassifitseerimisalasest koostööst, potentsiaalselt xx Xxxx, Leedu, Soome ja Tšehhi;
• küsimus, kuidas xxxxx xxxxx?
Juba järgmisel päeval saabus Xxxx Xxxxxxxxx’i positiivne vastus, mis toetas koostöö võimalikkust.
Paraku aga juba nädal aega hiljem (14.novembril 2018) xxxx Rootsist Xxxx Xxxxxxxxxxxx abipalve – pöördumine xxx Xxxxx Liiase (TTÜ) kui Xxxxxxxx Xxxxxxx (ČSA) xxxxx.
Põhiline probleem – CoClass-i tahetakse (omanike poolt) sisse viia olulisi muudatusi, mis xx xxxxx aga [IEC/ISO] 81346 osade 2 ja 12 põhimõtetele/olemusele. Selline tegevus toob xxxxx xxxxx, et kaob ära kogu CoClass’i süsteemi terviklik loogika ning seni tugeva küljena rõhutatud põhimõte (ülesehitus põhineb rahvusvahelistel standarditel) kaob ning väheneb rahvusvaheline usaldusväärsus.
Abipalve väljendus selles, et aidata veenda Trafikverket (üks CoClass’i omanikest) oma kavatsust muutma, rõhutades, et just rahvusvahelistest standarditest ning aktsepteeritud põhimõtetest juhindumine on CoClass süsteemi usaldusväärsusele tagatis.
Koheselt (16.novembril 2018.a.) saadeti toetuskiri ÜKS töögrupi nimel hr. Xxxx Xxxxxxxxx’ile (CoClass nõukogu esimees). Xxxxxx toetuskirja saatis ka ČSA-s.
Hr. Xxxx Xxxxxxxxx’i vastuskiri oli igati positiivne selleks, et jätkata juba alustatud kontakte.
Sisuliselt oli kahe nädalaga (8.- 20.november 2018) loodud eeldus pikemaajaliseks koostöö arendamiseks CoClass’iga. Lepiti kokku kohtuda 2019.aasta esimesel tööpäeval Rootsis (esmaspäeval, 7.jaanuaril) Stockholmis.
Paralleelselt nende kokkulepete saavutamisega toimus Eestis üritus „Ehitus 2019+“, kus Xxxxx Xxxxx esinemisega „Meie ühine keel – Ehituse ühtne klassifitseerimissüsteem“ tutvustas avalikkusele nii klassifitseerimise üldpõhimõtteid, kuid viidati ka CoClass’ile kui võimalikule klassifitseerimisvaldkonna koostööpartnerile tulevikus.
3.2. Kohtumine Stockholmis (7.jaanuaril 2019)
Xxxxx Xxxxxx kohtumine XxXxxxx esindajatega toimus AB Svensk Byggtjänst, ruumides 113 87
Stockholm, Xxxxxxxxx 00.
CoClass’i esindasid:
• Xxxxxx Xxxxxxxxx – toote juht/manager;
• Xxxx Xxxxxxxxx – süsteemi juht/manager.
Kohtumise päevakava kujunes töö käigus ning oleks struktureeritav alljärgnevalt:
• sissejuhatus, poliitilised arengud;
• süsteemi tutvustus;
• mis edasi hakkab/hakkaks toimuma.
Alustatud sai ülevaatega Eestis ehituse klassifitseerimise valdkonnas toimuvaga, so MKM ÜKS xxxxx tutvustus, selle eesmärkide kirjeldamine ning potentsiaalsed rahvusvahelised koostöövõimalused lähiriikidega.
Rootsi esindajad tutvustasid viimaseid arenguid seoses võimaliku koostööga tulevikus. Nende xxxxx on pöördunud tšehhid (ČSA), Xxx Veier (Norra Uute Teede Amet), samuti ka Taani Teedeamet. Seega rahvusvaheline huvi süsteemi vastu on suurenemas.
Kohtumisel ei olnud juttu sellest, mis maksab CoClass’i kasutamisõigus ning eelarve kujunemise põhimõtetest. Siiski viidati sellele, et süsteemi kasutajale Rootsis oleks aastane (arvestuslik) osalemistasu ca 2.5 tuh.€. Rõhutati seda, et tegemist on MTÜ-ga, mistõttu tekkiv kasum tuleb investeerida süsteemi arengusse. Kuid põhimõtteliselt on tegemist kasumit mitte-taotleva organisatsiooniga.
Ligikaudu tunniajase kestusega üldarutelu lõppes seisukohaga, et koostööhuvi on olemas ja CoClass poolne toetus saab olema, kui me soovime xxxxx süsteemi Eestis kasutusele.
Seejärel pöörati põhitähelepanu CoClass süsteemi sisule. Sisuliselt oli tegemist koolitusega algajatele nagu Xxxx Xxxxxxxxx xxxx xx erinevates Rootsi linnades ja asutustes läbi on viinud.
Klassifitseerimise aluseks on ehitiste xx xxxxx osade kasutusfunktsioonid ehk asjade esmane/primaarne kasutusotstarve, so milleks ehitiste ja/või selle osa kasutatakse. Tegemist on küllaltki uudse ning harjumatu põhimõttega ning seetõttu vajab sellest põhimõttest juhindumine nii harjumist kui ka õppimist ning süsteemi kasutamise eelduseks on xxxxxx koolitamine. Kokkusaamisel jaanuari alguses oli XxXxxxx’i käsiraamat veel koostamisel ja see pidi valmima kuu lõpuks, kuid läbirääkimistel sai ÜKS töögrupp loa tõlkida valmiva raamatu käsikirja eesti keelde.
Järgmine oluline teema: ühtsed põhimõtted ja laiem/rahvusvaheline arusaadavus. Selle tagamiseks lähtutakse seisukohast, et kõik klassifitseerimise ja kodeerimise põhimõtted peavad olema rahvusvaheliselt aktsepteeritavad. Selle tagamiseks juhindutakse kas siis ISO standarditest või nendega samaväärsetest muudest rahvusvahelistest juhendmaterjalidest (eelkõige IEC standardid). Kohtumisel ei olnud eesmärgiks nende dokumentide põhjalik tundmaõppimine, pigem oli oluline rõhutada nendest ühe või teise xxxxx süsteemi ülesehitamisel.
Üheks selliseks ühtset arusaama eeldav mõiste/termin on ka näiteks elukaar/eluiga/lifecycle. Seda mõistet kasutatakse üha enam kirjanduses ja esinemistes ning kõik saavad põhimõttest aru, xxx xxxx läheks aga piiride määratlemisele, so millal üks etapp xxxxx xxx järgmiseks, siis on arusaamad erinevad.
Rõhutati kaseda, et CoClass süsteem ei ole absoluutselt lõplikult fikseeritud/determineeritud, pigem on paindlik klassifikaator. Läbi „omaduste“ (properties) nimetuse all loodavatele tabelitele on võimalik klassifikaatorisse lisada unikaalseid/erilisi parameetreid, mis võimaldavad edaspidi kujundada ja kasutusele xxxxx xx rahvuslikke liides-klassifikaatoreid.
Arutelu teemaks olid xx xxxx- ja abimaterjalid. Süsteemi edukaks kasutamiseks tuleb alustada kõige lihtsamatest näidetest/ehitistest (nt eramu) ning sealt edasi minna keerulisemate ehitiste (hooned, rajatised) juurde.
Algatuseks anti ÜKS töögrupile kasutamiseks üle:
• õppematerjal Villa Xxxxxxx, mille abil alustatakse ka süsteemi koolitust Rootsis;
• süsteemi tabelid Excel xxxxx, xxx on mõisted nii rootsi kui inglise keeles;
• lubadus saada raamatu käsikiri selle valmimisel ning tõlkida see eesti keelde.
CoClassi puhul kasutatava tarkvara ei olnud nõupidamisel teemaks – see oleks eeldanud ikkagi IT valdkonna alaseid põhjalikemaid teadmisi.
Xxxxxx Xxxxxxxxx rõhutas nõupidamise xxxxx, et eriti oluline on kohe alguses mõelda läbi ka süsteemi käigushoidmise (maintenance) korraldus. See on olnud CoClass’i arendamise suurim puudus – esmalt loodi süsteem xx xxxxx seejärel hakati mõtlema sellele, kuidas seda süsteemi tuleb ja saab kõige ratsionaalsemalt ning milliste kuludega käigus xxxxx ning vajadusel regulaarselt uuendada. Seega majandus-terminites tuleb kohe tegeleda ka „ärimudeli“ (business model) loomisega.
Rootsi partner on nende teemade puhul nõus jagama oma (positiivseid ja negatiivseid) kogemusi.
Kohtumise lõpuks jõuti arusaamisele, et hiliskevadel (mais-juunis 2019.a.) oleks mõistlik korraldada üks CoClass’i-xxxxx rahvusvaheline seminar, et kutsuda kokku süsteemist huvitatud riikide ja organisatsioonide esindajaid ning arutada süsteemi koos edasiarendamise võimalusi.
Kirjeldatud tegevused olid esimesteks olulisteks sammudeks selleks, et jätkata edasiste tegevustega CoClass süsteemi kasutuselevõtmisele Eestis.
4. CoClass KLASSIFIKAATORI KASUTAMISE JUHENDMATERJALIDE HANKIMINE
2019. aasta jaanuaris sai töögrupp (tasuta) õppematerjali „Villa Persson“ rootsikeelse versiooni. Tegemist on õppematerjaliga, mis visuaalselt esitab XxXxxxx’i klassifitseerimise põhitõed ja kontseptsiooni. Loogiline skeem kirjeldab ühepereelamut xx xxxxx osade klassifitseerimise põhimõtteid (vt Joonis 6 ja Joonis 7). Joonisega koos on ca 40-leheline selgitav tekst, mis on tänaseks tõlgitud eesti keelde.
Kuna kõnealune juhendmaterjal on seotud Rootsi juhenddokumentidega, siis on kavas süsteemi tundmaõppimiseks koostada sarnane Eesti olusid arvestav väikemaja klassifitseerimise mudel.
Joonis 6 Objekti (Xxxxx Xxxxxxx) põhiline liigitus funktsioonide alusel
Joonis 7 Objekti põhiliigituse alajaotused (struktuur esitatud xxxx osaliselt)
Toodud joonistel on esitatud osaliselt samm-sammuline objekti (Xxxxx Xxxxxxx) osade liigitamine: esimesel joonisel xxxx põhigruppideks, järgmisel joonisel juba edasine (toodud joonisel siiski xxxx xxxxxxx) liigitamine alagruppideks. Iga põhi- ja alagrupi kohta on juhendmaterjalis antud selgitav info.
Nimetatud materjali alusel on kavas edaspidi, so pärast pilootimise kogemuse saamist, koostada esmased eestikeelsed õppematerjalid erinevate objektitüüpide jaoks.
ÜKS kasutusele võtmine eeldab kõigi kasutajate vastavat koolitust. Läbiviidud küsitlus paraku aga kinnitas, et arusaamine klassifitseerimisest xx xxxxx vajadustest ehituses on tagasihoidlik, pigem isegi puudulik.
Seetõttu on töögrupil kavas valmistada ette ka erinevat ehituse klassifitseerimise õppevara nii akadeemilistele kui rakenduskõrgkoolidele, aga ka kutsekoolidele ning täiendusõppes kasutamiseks.
Esimesed täiendusõppe loengud ehitusinseneridele (á 2 akadeemilist tundi) on juba koostatud ning koolitus läbi viidud nii eesti xxx xxxx keeles. Need koolitused toimusid TTÜ Avatud ülikoolo kursustena maikuus 2019.a. Loengute põhimõtteline struktuur on alljärgnev:
• klassifitseerimise koht ühiskonnas
• klassifitseerimise põhimõtted
• klassifitseerimine ehituses (näiteid Eestist ja naaberriikidest)
• lühikäsitlus EVS, Talo, CoClass klassifikaatoritest
Kõnealuse loengu põhieesmärgiks on anda sissejuhatus klassifitseerimise valdkonda ja selgitada selle olulisust ehituses. Edaspidi koostatav õppevara detailiseerib klassifitseerimise erinevaid aspekte ehitusvaldkonna jaoks.
Kõrgkoolide õppematerjalides saab hakata kasutama xx Xxxx Xxxxxxxxx’i peetud avaloengut 28.mail 2019 toimunud seminaril1, mis on huvilistele vabalt kättesaadav.
Veebruarikuu lõpul saime CoClass’i käsiraamatu „CoClass. Informationshantering för byggd miljö“ rootsikeelse käsikirja. Raamatu operatiivne tõlkimine eesti keelde toimus xxxx sellises mahus, mis oli vajalik pilootimiseks. Raamatu avaldamiseks elektroonilise raamatuna on vaja tõlgitud tekst tervikuna korrigeerida ja toimetada.
Oluline erinevus, mida klassifitseerimise õpetamisel tuleb hakata silmas pidama on see, et ükski klassifikaator ei ole absoluutne ega ka vankumatu/lõplik tõde. Iga klassifitseerimise süsteem areneb/täieneb pidevalt koos inimeste teadmiste hulga suurenemisega, aga xx xxxx tehnoloogia ja ühiskonna arenguga. Seni meil enim tuntud klassifikaatorid on olnud formaalselt rahvuslikud standardid (EVS), millede ülevaatus on ette nähtud toimuma 4-5 aastase intervalliga. Selline korrigeerimise välp on aga kaasaegsete klassifikaatorite jaoks juba liiga pikk. Reaalselt toimub CoClass’i täiendamine (mitte segi ajada sõnaga „muutmine“) praegu igakuiselt.
Väikeste täienduste pidev haldamine ning süsteemi sisestamine on igal juhul mugavam, samas on aga sellega kindlasti tagatud ka operatiivsus. Reaalselt tähendab see seda, et süsteemi viiakse sisse vajalikud täpsustused siis, kui need on kasutajatele ka tegelikult vajalikud. Selline süsteemi operatiivne uuendamine tekitab usaldust kasutajates ja suurendab kasutajaskonda – süsteem seob ennast uute kasutajatega, kui viimsed tunnetavad, et regulaarsed täpsustused on igale kasutajale ka kasulikud ning vajalikud.
Täpsustuste sisseviimiseks peavad tegelikud kasutajad tegema/vormistama/põhjendama vastavad ettepanekuid süsteemi haldavale töökomisjonile. See on ka põhjuseks, miks süsteemi iga kasutaja peab tundma klassifitseerimissüsteemi olemust, et aktiivselt osaleda selle kaasajastamisel.
1 Xxxx Xxxxxxxxx, CoClass: issues of develpoing the contemporary classification system in Sweden, xxxxx://xxxxx.xx/XxXX0xxXxx0
5. EESTI EHITUSSEKTORILE SUUNATUD TEAVITUS JA KOOLITUS
5.1. Heade kavatsuste kokkuleppe allkirjastamine
Aruandeperioodi ning ilmselt ka projekti ÜKS jaoks oli tippsündmuseks 28. mail 2019 Tallinnas toimunud rahvusvaheline seminar „Koostöö CoClass’i kaasabil“. Seminaril osalesid Põhja- ja Baltimaade ning Tšehhi ehitusvaldkonna klassifitseerimisega tegelevad spetsialistid. Toimus paneeldiskussioon ehituse ühtsete klassifitseerimissüsteemide kasutamiskavadest.
Põhitähelepanu oli seminaril pööratud Rootsis väljaarendatud CoClass süsteemile, selle rahvusvahelisele kasutuskorralduse väljaarendamisele ning süsteemi pilootimiskogemustele Eestis. Seminaril toimunut on kajastatud e-ehituse teemaveebis2 ja see on leidnud meediakajastust Äripäevas3.
Seminarile eelnes sama päeva hommikul rahvusvaheliste partnerite koosolek, mille tulemusena allkirjastati heade kavatsuste kokkulepe (vt Xxxx 1) ja jäädvustati kohalviibijad (Joonis 8). (Kokkuleppe allkirjastamiseni jõudmiseks toimusid huvipoolte nõupidamised Stockholmis xx Xxxxxx ning rida Skype nõupidamisi – lähemalt vt. käesoleva aruande peatükk 8; lk.42.)
Joonis 8 Heade kavatsuste kokkuleppe allkirjastamise allkirjastajad ja „tunnistajad“
Lähtudes allkirjastatud kokkuleppest xx xxxx osapooled endile xxxx individuaalseid kohustusi, kuid ollakse nõus, et vajalik on ühine tegevus selleks, et edendada ja arendada ühtsete klassifitseerimispõhimõtete kasutuselevõtmist partner-riikides. Nimetatu eesmärgiks on arendada ehituse klassifitseerimissüsteemi, tagades selle stabiilne toimimine ja pidev täiustamine, mis aitaks
2„Koostöö CoClass’i kaasabil“, Rahvusvaheline seminar 28.mai 2019, xxxxx://xxxxxxx.xx/xxxxxxxx-xxxx/xxxxxxx_xxxxxxx/ 3 Xxx Xxxxxxx. Suur samm: Eesti alustas väliskoostööd ühtse klassifitseerimissüsteemi loomiseks Äripäev, 29.mai 2019.
suurendada meie ehitus- ja kinnisvarasektorite rahvusvahelist konkurentsivõimet, parandades koostööd ja suurendades digitaalseid töömeetodeid ehituses ja kinnisvaraturgudel.
Samas lepiti kokku, et arendatav ühtne klassifitseerimissüsteem peaks järgima järgmisi põhimõtteid:
• põhineb asjakohastel rahvusvahelistel standarditel;
• katab kogu ehitatud keskkonda, nii hooneid kui ka infra-ehitust, so iga liiki rajatisi;
• tagatud on juurdepääs klassifitseerimissüsteemi kasutamiseks;
• toetab varahalduse ja kulude arvestust elukaareüleselt.
Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks püüavad allkirjastanud partnerid:
• xxxxx aluseks ühise tuumik-klassifitseerimissüsteemi, mis seostub rahvusvaheliste standarditega;
• töötada välja ühised juhised klassifitseerimissüsteemi kasutamiseks;
• töötada välja ühised eeskirjad tuumiksüsteemi rahvuslikuks laiendamiseks;
• teha koostööd ühise tehnilise lahenduse loomiseks;
• pakkuda tarkvara müüjatele suuniseid ja stiimuleid selleks, et kõnealust klassifitseerimissüsteemi kasutataks nende lahendustes kogu maailmas;
• jagada teadmisi klassifitseerimissüsteemi arendamisest.
Lepiti kokku, et 1. jaanuariks 2020 töötatakse ühiselt välja rahvusvahelise klassifitseerimissüsteemi (eeldatavasti: CoClass International nime all) haldus- ja juhtimismudel.
Kõnealune kokkulepe mõjutab otseselt ka ÜKS töögrupi tegevuskava eelolevatel perioodidel. Kokkuleppe allkirjastanud partnerid kohtuvad sügisel (10. septembril 2019.a.) Helsingis, et ühiselt jätkata tegevusi loeteltud eesmärkide saavutamiseks.
5.2. Ühtne klassifitseerimissüsteem (ÜKS)
Juhtimissüsteemide kaasajastamisel on edumeelsed uurimisrühmad võtnud kasutusele uurimismeetodi 5 MIKS–i. Luues raporti lugejale vajalikku taustsüsteemi, püüab meie uurimisrühm vastata samuti 5–xx XXXX–ile xx xxx avada avalikkusele ühtse klassifitseerimissüsteemiga seotut. Samas üritame jõuda nende MIKS küsimuste kaudu ka ühtse klassifitseerimissüsteemi loomist tingivate juurpõhjusteni.
1) MIKS vajame ühtset klassifitseerimissüsteemi (ÜKS)? Vajame seda selleks, et selle süsteemi kaasabil saame anda edasi üheselt mõistetavat informatsiooni robotitele (so arvutitele), millised oskavad kiiresti, meie poolt etteantud diferentseerimis- ja integreerimisülesannetele tuginedes, koostada ja viia läbi juhtimisotsuste tegemiseks vajalikke ning erinevalt eesmärgistatud analüüse. Juhtimisotsuste madal kvaliteet on üks seni ehituses valitseva xxxxxx tootlikkuse ja kvaliteedi põhjustest.
2) MIKS on just praegu õige aeg ÜKS rakendamiseks? Selleks, et kümnekonna viimase aasta jooksul on ehituse infomudelite (BIM) sisenemine ehituse juhtimisse olnud jõuline. Xxxx ÜKS rakendamiseta kujunevad aga ehituse infomudelid erinevates riikides ja regioonides erisisulisteks ning seetõttu kõigile mitte ühtselt loetavateks. Eesti ehitusturg on väike, Eesti ehitusvaldkonna ettevõtted (projekteerimisettevõtted, ehitusmaterjale ja -komponente tootvad ettevõtted, ehitusettevõtted, korrashoidjad jne) on tempokalt liikumas rahvusvahelistele turgudele ja nende töö välisturgudel on palju edukam ja konkreetsem, kui tegutsemisel lähtutakse ÜKS põhimõtetest.
3) MIKS peab ÜKS olema rahvusvahelise haardega? Lisaks eelöeldule (vt punkt 2) peame arvestama oma naabrite pikaajalise kogemuse ja ka võimekusega. Tihedas koostöös juba esimesi samme edukalt teinud ettevõtetega, lisades xxxxx xxx teadmised ja kogemused, suudame
kiiresti luua esimesteks pilootprojektideks vajalikud platvormid xx xxxx esimeste eksimuste neid platvorme rahvusvahelise koostöö käigus täiustada ning lihvida.
4) MIKS peame aga rahvusvahelise ÜKS kõrval hoidma ka rahvuslikku ÜKS-i? Ennekõike selleks, et kasutada seda rahvuslike ülikoolide, kõrgkoolide ja kutseõppekeskuste õppekavades ning rahvuslikes mikro- ja väikeettevõtetes. Eestile omaste väikeprojektide elluviimisel saab toetuda ÜKS rahvuslikele liidestele xx xxxx selliselt tegus ka kodumaal.
5) MIKS rõhutame vajadust teha tihedat koostööd ÜKS loomisel ja pilootimisel ülikoolidega, kõrgkoolidega ja kutseõppekeskustega? Seda seetõttu, et ehituse juhtimise valdkonda viimastel aastael sisenenud kaasaegsete ehitusmeetodite (KEM) tutvustamine on toimunud Eesti ülikoolide ja kõrgkoolide eestvedamisel. Xxxx on võimekas suhtevõrgustik maailma eri paigus asuvate xxx- xx kõrgkoolidega ja ka nende ülikoolidega sisukat koostööd tegevate ehitusvaldkonna ettevõtetega.
Kutseõppekeskuste kaasamise vajadus on aga lausa hädavajalik, sest kiired otsused tuleb ka kiiresti ja täpselt ellu viia ning xxxx ÜKS põhimõtteid tundmata ei suuda tööline BIM keskkonda sisestatud informatsioonist tööde kavandamisel, ettevalmistamisel ja läbiviimisel aru saada. Tootliku töö võtmeisik ehitusel on tark, arusaav ja kogemustega tööline.
Ü h t se kl a ssi f i t se e r i m i ssü st e e m i ( Ü K S ) s i h t e e sm ä r g i d
1) ÜKS sihteesmärgiks on kujundada olukord, kus ehitise kavandamise algusest alates koostatakse klassifitseerimissüsteemist nopitud koodide alusel ehitise infomudel, kus infokärje infokannudesse nopitud informatsioon (seda kavandamise, projekteerimise, ehitamise ning ehitise korrashoiu käigus analüüsides, analüüsile tuginedes seda vahetades) säilitatakse kuni ehitise likvideerimiseni ja ehitisest tagastuva utiliseerimiseni.
2) ÜKS eesmärgiks on infokärge koondatud info kiire korduvkasutamine (automatiseeritud pistikprogrammide abil) kavandamise käigus tehtavate investeerimisotsuste langetamiseks, ehitise sihtväärtuse saavutamisel vajalike muudatusettepanekute võrdlusanalüüside koostamiseks projekteerimise staadiumide läbimisel. Samale teabele tuginevate ehitushangete ettevalmistamiseks, hangete võrdlusanalüüside koostamiseks, ehitustegevuse juhtimiseks ning teostusmudelite koostamiseks ning ehitise korrashoidu tagavatele organisatsioonidele üle andmiseks.
3) ÜKS eesmärgiks on iga ehitise korrashoiu korraldamiseks vajalike korrashoiukavade koostamise automatiseerimine tuginedes ehitise teostusmudeli infokärge kantud andmetele (korrashoiurutiini kirjeldus, hooldusjuhendid, kriitilise varu arvutused, hankijate infopank, alternatiivide kasutusvõimalused jne).
T ee s i h t ee s m ä r g i n i
1) ÜKS töörühma esimene eesmärk on see, et ei kavandataks „tupikteed“, st ei loodaks kitsalt rahvuslikku ÜKS–i xxxx käsitletaks xxxx, xxx üht osa suuremast rahvusvahelisest süsteemist. (Põhjamaad + Baltimaad + Kesk-Euroopa).
2) Töörühma teine eesmärk on xxxxx ÜKS loomine avatuna, kaasates kõikide osalevate riikide ja institutsioonide innovaatilisi ringkondi ning persoone, et sünniks kaasaegne, kergesti täiendatav ja modifitseeritav süsteem.
3) Töörühma kolmas eesmärk on luua ÜKS jaoks sobilik rahvusvaheline terminoloogia ja mõistete seletav sõnaraamat aga ka rahvuslik analoog, mis saab olla aluseks kõikide vormide taseme- ja täiskasvanute koolitustele.
Ü K S t e m a a t i k a i n t e g r e er i m i n e e r i n e va t e t a s e m et e õ p p e k a v a d e s s e
1) Töörühma seisukoht on, et tasemekoolitustes (kutseõpe, rakenduskõrgharidus, ülikooliharidus) ei xxx xxxx luua iseseisvaid klassifitseerimise distsipliine xxxx ÜKS tuleb sujuvalt integreerida, nii nagu ka BIM, LEAN/timmimine, energiatõhusus jt. kaasaegsete ehitusmeetodite (KEM) tööriistad on liidetud juba toimivatesse õppekavadesse lisamoodulitena.
2) ÜKS tuleb loogiliselt ja eluliselt liita materjali- ja konstruktsiooniõpetuse, ehituse juhtimise, ehitustehnoloogia, ehitushinna kujundamise jt ainete koosseisu.
3) EAL, EEL, EEEL, EKEL, EETL, EKKL, EKVÜ, EVKIS jt kolmanda sektori institutsioonide poolt korraldatavate täiskasvanute koolituste xxxxxx tuleb riiklike toetuste abil täpsustada ning koostada vajalik terminoloogia, ÜKS temaatikat selgitav sõnaraamat ja õppevara, mis on harmoniseeritud sarnaste rahvusvaheliste mõistete süsteemidega.
Ü K S e l lu v iim in e l äb i h ar itu d i n s e n e r id e j a tö ö l is te
1) Koostöös TTÜ, EMÜ ja TTK ehitusvaldkonna instituutide, erialaliitude ja kutseõppekeskustega luua kõikide tasemeõpete xxxxxx vajalik õppevara.
2) Tuginedes loodud õppevarale koostada kõikide haridustasemete kursuse- ja lõputöid.
3) Tuginedes nendele akadeemilistele „harjutustele“ ning töörühma poolt läbi viidud pilootprojektide tulemuste analüüsile viia teave ehitusvaldkonna ettevõteteni ning erialaliitudeni ning nii kinnistada teave ÜKS kohta Eestis.
Ü K S j u u r u t am in e r i ik l ik e , a v a l ik e j a e r a t e l l i j a t e e h it u s p r ak t ik as s e
1) Koostöös riigi, avaliku sektori ja erakapitalil toimetavate kinnisvaraarendajatega tuleb valida pilootprojektideks näiteid erinevatest valdkondadest. Kõnealuste projektide puhul saab lähtuda juba IPT filosoofiast, mis loob osapooltele eelduse luua ning kasutada kõige paremini ühtseid andmebaase nii avaliku sektori erinevate institutsioonide kui ka avaliku ning erasektori vaheliseks suhtlemiseks ehitus- ja kinnisvara projektide arendamisel. See omakorda võimaldab xxxx ühtse metoodika alusel üheaegselt harjutada uue klassifitseerimissüsteemi kasutamist.
2) Tuleb analüüsida lõppraportite alusel pilootprojektide majandustulemusi koos kõikide huvitatud institutsioonidega. Analüüsi tulemused tuleb avalikustada ning saadud kogemusi nii taseme- kui ka täiskasvanute koolitustel jagada.
BIM on xxxx rahvusvaheliselt kuum teema, samas mitte xxxxx xx tajuta selle kasutusele võtmisega seotud mõjusid. Esmalt on tegemist xxxx tehnoloogilise muutusega, samas on tegemist ka olulise sotsiaalse muutusega nendele, xxxxx tegevus on seotud ehitus- ja kinnisvarasektoriga. Samas BIM-ga kaasnevad digitaliseerimise hüved ning selguse ja läbipaistvuse kasv ning samaaegselt arusaamatuste ja raiskamise vähendamine eeldab ühtsete süstematiseerimise lähtepõhimõtete kasutuselevõtmist.
Kõik eelloetletu mõjutab oluliselt kogu avaliku sektori töökorraldust ning asjaajamist.
4. märtsil 2019.a. toimus MKM initsiatiivil järjekordne avaliku sektori tellijatele (AST) korraldatud kokkusaamine, kus Xxxxx Xxxxx tutvustas osalejatele ÜKS projekti püüdlusi ettekandes „Ehituse ühtse klassifitseerimissüsteemi juurutamine“.
6. PILOOTIMISE METOODIKA XX XXXXX RAKENDAMINE
6.1. Pilootimise eesmärk ja metoodika
Eesti ühtse klassifitseerimissüsteemi arendamise pakkumisdokumentides oli nõue testida uut süsteemi, eesmärgiga selgitada võimalikke puudusi ja eeliseid ning xxxxx xxxxxx tagasiside loodava klassifitseerimissüsteemi kasutatavusest. Loodav süsteem peab töötama iga projekti puhul elukaareüleselt, olema kasutatav BIM tehnoloogiatega, st peab olema kasutusvõimalus alates kavandamisest, ehituskulude arvutamisest, ehitusjuhtimisest ja kinnisvara korrashoiu kavandamisest kuni ehitise lammutamiseni. Pilootimiseks valitud ehitis oli ette nähtud võimalikult lihtsa arhitektuuriga vähemalt 1 000 m2 netopinnaga ning pidi hõlmama nii xxxxx xxx infrastruktuuri elemente.
Pilootimise probleemiks võib siiski lugeda asjaolu, et ehitamise pakkumispõhised tegevused lõpetatakse 2020. aasta sügisel, kuid ehitusprojektide arendustegevusel on palju pikem eluiga. Seetõttu ei pruugi ühe ehitise katsetamine vastata kõigile võimalikele küsimustele või tekkivatele probleemidele. Valitud klassifitseerimissüsteemi katsetamine peaks toimuma ka hiljem erinevatele ehitusprojektidele, järgides sarnaseid metoodilisi lähenemisviise.
Pilootimise põhiväljund:
• eesmärk on selgitada välja süsteemi toimivus elukaareüleselt alates esmastest ideedest kuni projekti lõppfaasini;
• testida ja analüüsida klassifikaatorit valitud objekti näitel;
• kohandada Eestile sobiliku klassifitseerimissüsteemi algversiooni;
• süsteem peab olema kasutatav/ühilduv 3D tarkvaradega. Järgnevalt on esitatud pilootimise aluseks olnud teabematerjalide loetelu.
• Koostöös Tallinna Linnavalitsusega valiti pilootimiseks korterelamu Maleva tn 18 (Joonis 9). Ehitatav hoone on viiekorruseline, suletud netopinnaga 4 302,1 m2, kuhu on kavandatud väikekorterid ja sotsiaalse suunitlusega ühiskondlikud ruumid.
• Aluseks on 2D projektdokumendid tööprojekti staadiumis. 3D mudelid on üldisema detailsustasemega, mis võimaldavad 3D tarkvara kasutamisel klassifitseerimist xxxx üldisema detailsuse tasemega klassifikaatori osi.
• Käesoleva vahearuande koostamise ajaks on ehitushange xxxx lõppenud, kuid ehitaja ei ole veel selgunud. Ehitise valmimise aeg on kavandatud 2020.a. mais.
• Pilootimisel kasutatavad CoClass’iga seotud teave:
o CoClass koduleht;
o 2019. aasta alguse seisuga CoClass arendajate poolt saadud tabelid Excelis;
o CoClass rootsikeelne käsiraamat koos selle 5. ja 6. osa valminud eestikeelse tõlkega;
o klassifitseerimisega seotud vajalikud standardid.
• Klassifitseerimine viidi läbi Excel tarkvaraga.
• Tekkinud küsimuste korral toimis koostöö süsteemi arendajaga Rootsist.
Joonis 9 Pilootimiseks valitud ehitis
Ü x x is e lt C o C l as s is t
Järgnev ülevaade refereerib CoClass kodulehel4 kirjeldatud süsteemi üldiseid põhimõtteid ja väärtusi.
Tegemist on Rootsis arendatud digitaalse klassifitseerimissüsteemiga kõigi ehitatud keskkondade jaoks. Kontseptsioonimudel on mõeldud kasutamiseks ehitise elukaareüleselt kõigi ehitussektori osaliste jaoks, kes saavad ligipääsu ühisele standarditud keelele, st samale kontseptsioonile ja terminitele kõikides etappides, programmides ja teabetarnetes. CoClass võib aidata xxxxx olulisele säästmisele läbi tõhusa kommunikatsiooni ja varahalduse platvormi ehitussektori erinevate osaliste vahel. CoClass kasutab digitaalset keelt, mis on nii inim- kui masinloetav. Katkematut infovoogu on võimalik kasutada elukaare eri osades. Oma tugevusteks loevad arendajad seda, et nad arvestavad kasutajapoolset tagasisidet. Oma väärtused on CoClass koondanud joonisele 10:
• digitaalne – näeb ette digiinfo kasutamise;
• ühtne – sama struktuur ja loogika kõigil etappidel xx xxxxx osalejate jaoks;
• kogu ehitatud keskkond – kõikide ehitiste tüüpide jaoks;
• kogu elukaar – kõik ehitisega seotud protsessid;
• rahvusvaheline – põhineb rahvusvahelistel standarditel;
• vaatega tuleviku – ülesehitus on avatud ning paindlik erinevate vajaduste jaoks.
CoClass klassifitseerimissüsteemi aluseks on:
• ISO 12006-2:2015 Building construction – Organization of information about construction works – Part 2: Framework for classification (eesti keeles: Ehitamine. Ehitusinfo korraldamine. Osa 2: Klassifitseerimisraamistik), millest tulenevad kasutamise üldpõhimõtted;
• IEC 81346-1:2009 Industrial systems, installations and equipment and industrial products – Structuring principles and reference designations – Part 1: Basic rules, mille järgi määratakse struktureerimise põhimõtted ja viitetähiste põhireeglid;
• IEC FDIS 81346-2:2019 Industrial systems, installations and equipment and industrial products
-- Structuring principles and reference designations – Part 2: Classification of objects and codes for classes, millest tulevad ruumide ning komponentide loetelu, mida CoClass arendajad on täiendanud;
• ISO 81346-12:2018 Industrial systems, installations and equipment and industrial products – Structuring principles and reference designations – Part 12: Construction works and building services, millest tulevad konstruktiivsete ning funktsionaalsete süsteemide tabelid, mida CoClass arendajad on täiendanud;
• ehitiste komplekside ning ehitiste tabelid on CoClass arendajad välja töötatud;
• omadused on osaliselt CoClass enda tuletatud, osaliselt põhineb standardil ISO 12006-2:2015;
• tegevused on täies mahus CoClass arendajate poolt määratletud;
• ehitamise tulemused on otseselt üle võetud Rootsi klassifitseerimissüsteemist BSAB 96.
CoClass süsteemi osad põhinevad standardil ISO 12006-25 (vt joonis 11). Antud klassifitseerimissüsteemi xxxxxx struktuuri kirjeldus ja töötamise põhimõtted on refereeritud juhendmaterjali „CoClass Informationshantering för byggd miljö“ rootsikeelse käsikirja 5. osa tõlke alusel6. Osad kirjeldused on saadud e-kirja xxxx süsteemi arendaja7 poolt antud vastustest. Näiteid on võetud CoClass kodulehelt8.
Süsteemi loomisel on lähtepunktiks olnud oma tegevuse jaoks ruumi vajavad kasutajad, kes määratlevad nõuded omadustele, mille järgi tuleb ehitada. Ehitustegevus toimub kas nö ruumis või tuleb xxxxxx ruum alles luua. Ruumide saamiseks tuleb määratleda ehitustulemus, mis tähendab, et tuleb midagi ehitada, mis jaguneb omakorda kolmeks erineva keerukusastmega tüübiks:
• esmalt määratakse ehitiste kompleks, näiteks lennujaam, elamupiirkond või kiirtee. Viimased teenindavad vähemalt ühte funktsiooni või kasutaja tegevust;
• seejärel ehitised, mis on teatud funktsiooni või kasutaja tegevust toetavad terviklikud iseseisvad üksused, näiteks üksikelamu;
• viimasena konstruktsioonielemendid, mis on konkreetse funktsiooni, vormi ja asukoha kombinatsioonina ehitise osad.
Tegevuste tabel on mõeldud ehitamise ja ehitiste järelevalve jaoks, mida saab ühendada ruumide ja konstruktsioonielementidega. Konstruktsioonielemendid jagunevad kolmeks:
• osaliselt ruume moodustavad ning teenuste ja täiendustega varustatud funktsionaalsed, so kasutusotstarbega süsteemid, nagu seinad, xxxx xx plaatide süsteemid;
• need koosnevad ühest või mitmest konstruktsioonisüsteemist, mis moodustavad omavahel seotud tehnilisi lahendusi, millel on üks xxxxxx kasutusfunktsioon, nt erinevad välisseina tüübid;
5 ISO 12006-2, Building construction - Organization of information about construction works - Part 2: Framework for classification, Genf, Šveits, 2015
6 CoClass, CoClass Informationshantering för byggd miljö. Käsikirja 5. osa tõlge. ÜKS töödokument., 2019
7 CoClass, Questions and answers from Xxxx Xxxxxxxxx through e-mail, 2019
• kõik konstruktsioonisüsteemid koosnevad ühest või mitmest komponendist, nt sisemine betoonikiht või soojustusmaterjal välisseinas.
Joonis 11 ISO 12006-2 elukaareülese klassifitseerimise põhimõtted
Joonisel 11 on näidatud CoClassi kodulehel9 kirjeldatud CoClassi tabelite struktuur, kus on olemas kõik kättesaadavad osad üldisemast tasemest detailsemani. Kõigil soovijatel on võimalik kasutajaks registreerunult neid kasutada.
Ringiga on tähistatud osad, mida oli võimalik käesoleva aruande kirjutamise ajaks testida. Ülejäänud osade testimine jääb sellest aruandest välja, kuna süsteemi arendaja esitas xxxx osa tabeleid, milleks
9 CoClassi tabelite struktuur xxxxx://xxxxxxx.xxxxxxxxxx.xx
olid: ehituskompleks, hoone tüüp, ruum, element ning täiendavalt CoClass’i arendajate poolt koostatud omaduste tabel.
Süsteemi erinevate tabelite tähekoodid koosnevad ühest kuni neljast tähest ja on valitud selliselt, et nendega saaks klassi tuvastada (Tabel 3). Tähtedest kasutatakse tähti A–Z, kuid välditakse tähti I ja O, kuna need võivad segi minna vastavate numbritega üks ja null. Ehitamise tulemuse korral kasutatakse siiski tähte I.
Lühend | Pealkiri eesti ja inglise keeles | Tähtede arv koodis |
BX | ehitiste kompleks, construction complex | 3 |
BV | ehitis, construction entity | 3 |
UT | ruum, built space | 3 |
FS | kasutusfunktsiooni süsteem, functional system | 1 |
KS | konstruktsiooni süsteem, constructive system | 2 |
KO | komponent, component | 1-3 |
PR | ehitamise tulemus, work result | 1-3, lisaks numbrid |
PP | omadus, property | 4, täiendavalt omaduste nimetuste lühendid |
FA | tegevused, maintainance activities | 3, lisaks võimalik elutsükli eluetappi näitav eesliide |
Ehitiste kompleksid on kas sarnase kasutusfunktsiooniga suuremaid alad või komplekssed ja ulatuslikud infrastruktuuriobjektid. Näiteks BAA hotellikompleks, BDH põllumajanduskinnistu, CAB torustik, DAB raudteevõrk ja EBG golfiväljak. Teiste koodide lisamine on kokkuleppeliselt lubatud. Objekti klassid tuleks määrata vastavalt põhilisele kasutusotstarbele, näiteks AAA väikeelamupiirkond.
Samas võivad olla ka kompleksid, mille kasutusfunktsioonide vahel ei ole selgeid piire. Näiteks teatud linnaosade määratlemisel on valida, kas klass määratakse olulisima tunnuse alusel või antakse kaks klassi, nt AAD segakasutusega elamupiirkond xx XXX ostukeskus.
Ehitiste liigituse aluseks on tavaliselt nende kasutusfunktsioon, mis ei sõltu vormist ega suurusest, nt AEA büroohoone võib olla kas väike soojak või ka pilvelõhkuja.
Ruumide liigitus põhineb standardil ISO 12006-2:2015, mis eeldab ruumi mõiste jaotamist kaheks alamvariandiks:
• ehitatud ruum, nt maantee;
• tegevusruum, nt sõidutee, sõidurada ja teepeenar.
Kui tekib vajadus eristada ehitatud ruumi osi, mis on mõeldud kasutatamiseks erinevatele tegevustele, käsitletakse klasse lihtsalt tegevusruumidena. Xxx xxxxxxx vajadus puudub, liigitatakse ainut ehitatud ruume. Mitme tegevusruumi puhul on võimalik viitetähises jaotada need mitmele tasandile. Üks ruum võib sisaldada mitut tegevusruumi. Näiteks ülemklassiks on BA tööruum, mis sisaldab kahte erinevat kontoriruumi, lisaks vastuvõturuumi ja müügiruumi. Kaks kattuvat esimest tähte näitavad, et tegu on sama kategooria ruumidega ning pikema tähisega alad on lühema tähisega ala osad (vt tabel 4) .
Tabel 4 Näide ehitatud ruumi jaotamise kohta mitmeks tegevusruumiks
Xx | Xxxxx | kasutusala |
101 | BAA | Kontoriruum |
102 | BAA | Kontoriruum |
103:1 | BA.BAC | Tööruum > vastuvõturuum |
103:2 | BA.BAD | Tööruum > müügiruum |
Konstruktsioonielementidest määratakse esmalt koht kasutusfunktsionaalses süsteemis, seejärel konstruktsiooni süsteemis ning viimasena komponendid. Kasutusfunktsionaalne süsteem jagatakse neljaks rühmaks, millest neljas on CoClass arendajate täiendus. Esimene on ruumi moodustav süsteem, nt A xxxxxx xx maapind või B seinasüsteem, teine võimaldab teenust pakkuda, nt tehnosüsteemidest J ventilatsioonisüsteem, kolmas varustab ruume, nt S varustussüsteem ning neljandal puudub füüsiline väljund, nt Z virtuaalsüsteem. Konstruktsiooni süsteemi klass tähistab konkreetset konstruktsiooni, st tehnilist lahendust, kuid ei määra kuidas tarind välja näeb. Neid võib olla mitu ühes kasutusfunktsionaalses süsteemis. Näiteks võib G kanalisatsiooni- ja jäätmesüsteem koosneda JD kanalisatsiooni transpordisüsteemist, KC puhastussüsteemist, KD eraldussüsteemist ja KF pumbasüsteemist. Viimased koosnevad erinevatest koostoimivatest osadest ehk komponentidest. Iga komponenti võib käsitleda kui tervikut, nt QQA aken (vt joonis 13), mis võib omakorda koosneda mitmest väiksemast komponendist, nt akna puhul UNC aknaraam, UNA aknaleng, NAA klaas, UPB hing, SGD käepide ja KJB lukukorpus.
Ehitustulemuse ehk standardi ISO 12006-2 alusel töötulemuste tabel on süsteemis kõige ulatuslikum, ca 16 000 koodi ja on hetkel otse üle võetud Rootsi varasemast siseriiklikust ehitusinformatsiooni süsteemist BSAB 96. Selle all mõistetakse, et ehitatakse midagi füüsiliselt, nt ettevõtja tegeleb ehitustegevusega ja kasutab selleks ressursse: ehitustooteid, abivahendeid ja informatsiooni. Töötulemuseks on näiteks projekteerija poolt kavandandatud ehitusinfo mudel. Vahearuande koostamise ajal on olemas rootsikeelsed tabelid, mille tõlkimisel inglise keelde on leitavad infrastruktuuri osad, mille tõlketööde xxxx xx xxx xxxxx. Samuti ei ole hetkel teada, millal hoonete osad saab tõlgitud inglise keelde.
Tegevuste tabel hõlmab kõiki tegevusi, mida viiakse ellu ehitatud keskkonna ehitamiseks, kasutamiseks ja korrashoidmiseks. Praegustes väljaannetes on tegevused jaotatud viieks põhiklassiks: A haldamine, B uuringute tegemine, C andmete töötlemine, D projekteerimine ja konstrueerimine ning E tehnilised tegevused. Praegune tabel on rootsikeelne. Eesmärk on tõlkida see 2019 suve lõpuks inglise keelde.
Ressursside tabeleid CoClass arendajate hinnangul ei tehta, kuna seda plaanitakse arendada koostöös tootjatega ning vastavalt rahvusvahelisele standardile ETIM (European Technical Information Model).
Omadus iseloomustab objekti seisundit, selle abil saavutatakse seosed tegevuse ja konstruktsioonielemendi vahel. Eristatakse materiaalseid omadusi, mis on inimkogemusest sõltumatud xx xxxx saab väljendada objektiivsel viisil, ning kultuurilisi omadusi, mis sõltuvad inimtõlgendusest või -kogemusest xx xxxxx eesmärk ei ole materiaalsete omaduste väljendamine. Koodi neljast tähest kaks on esimest omaduse rühma nimetuse lühend ja kaks järgmist omaduse nimetus, nt ThermHeatConductivity (soojusläbivus), mille kood on THHC.
Co Cl a s s ’ i k as u t am in e
CoClass kasutamise põhimõtted on refereeritud juhendmaterjali „CoClass Informationshantering för
byggd miljö“ rootsikeelse käsikirja 6. osa tõlke alusel10.
Süsteemi arendaja xxxxx võib CoClass’i kasutada kõikidel ehituse elukaare etappidel. Järgnevalt on näiteid XxXxxxxx erinevate kasutusvaldkondade kohta, mille eesmärk on illustreerida elukaareülest toimivust:
• teabe struktureerimiseks, nt kataloogistruktuuride, andmefailide, jooniste, CAD-failide alamhulkade jpm haldamiseks. Xxxxxxx omavalitsus saab korraldada oma dokumente ehitise
10 CoClass, CoClass Informationshantering för byggd miljö. Käsikirja 5. osa tõlge. ÜKS töödokument., 2019
klasside baasil, kus iga klass võib saada klassikoodi jaoks täiendava identimisnumbri, st on võimalik lisada täiendavalt ehitiste kompleks (näiteks linnaosa), ehitis, haldusala, omanik, üürnik xx xxx edasi. CoClass’is on see kirjeldatud kas objektiklasside või omadustena;
• planeerimisel, kus digitaalsetel andmetel peab olema võimalus liikuda üldplaneeringust detailplaneeringu kaudu ehitusloa menetlemiseni, st võimaldama digitaalseid linnamudeleid, detailplaneeringuid ja ehituslube. Digitaalseid kaarte kasutatakse kõikidel detailiseerimise tasanditel xx xxxxx võiks saada projekteerimiseks vajaliku alusmaterjali osa;
• kasutusfunktsionaalsusest tulenevate nõuete esitamiseks, kus soovi korral saab esitada hoonetele ja rajatistele teatud tegevusteks vajalikke funktsionaalseid nõudeid ehitatud keskkonna etapiliseks liigendamiseks. Vajadusel saaks spetsiifilisele teostusvariandile viidata konkreetse tehnilise lahenduse xxxxx;
• tooteinfo haldamisel, kus toodete kokkumonteerimise käigus ehitusplatsil tekivad konstruktsioonielemendid, mis üheskoos moodustavad ehitise. Selle käigus saab lisada täiendavat infot omaduste, nõuete ja alamkategooriate näol;
• konstruktsioonielementide rakendusstruktuuride ehitamine, st kasutusfunktsioonil põhinevate süsteemide, konstruktsiooniliste süsteemide ja komponentide tabelid on formaalselt üksteisest sõltumatud. Kõiki kolme on võimalik kasutada ehitise kasutusfunktsionaalsete osade identimiseks ja on vabalt kombineeritavad (kuigi seda praktikas ei tehta); ventilaator ei saa olla elektrisüsteemi osa, sest see tekitab õhuvooge; elektrimootoril pole üldjuhul midagi ühist tee pealisehitisega. Selle asemel moodustatakse konstruktsioonid vastavalt kasutusfunktsioonile. Kodeerimisel on võimalik liikuda kas ülevalt alla, või lähtuda komponentidest ja kombineerida need kõigepealt konstruktsiooniliseks süsteemiks, mis moodustab osa funktsionaalsest süsteemist;
• kuluarvestuse koostamiseks ehitusprojekti kõigil etappidel üldisemast detailsemaks;
• projekteerimisel, kus digitaalsete objektide elukaar algab sageli hetkel, kui projekteerija koostab mudeli, mida saab varustada atribuutidega, nt mõõtmed, materjal, tuleklass, õhu vooluhulk, keskkonnamärgistus, mass, pindala, omanik, tootja, garantiiaeg, maksumus, paigutus ja tekstuur jm. Teoreetiliselt ei ole selleks mingeid piire, kuid takistuseks võivad osutuda nii tehnoloogia piirang kui kogu sellise põhjalikkuse tegelik vajadus. Mudeliga seotud objektid vajavad minimaalseid andmed: kasutusfunktsiooni tähistavat klassikoodi ja järjekorranumbrit siis, kui samast klassist leidub xx xxxx objekte. Ei ole mõeldav, et andmeid salvestatakse ainult CAD-keskkonnas. Iga projekti erineva osa koostaja kasutab erinevat tarkvara, mistõttu andmeid tuleb analüüsida ja esitada paljudel eri viisidel. Vaja on meetodeid erinevate andmeallikate sidumiseks objektidega, milleks on pakutud viitetähised, mis võimaldavad objektid asjakohasel tasandil üheselt tuvastada;
• tootmisel, kuigi selle aruande koostamise ajaks pole ükski projekt sellesse staadiumisse veel jõudnud, mistõttu on konkreetseid soovitusi xxxxx xxxx;
• korrashoiul, kus CoClass võib olla varahalduse kasutuselevõtmisel ja elluviimisel olulisel kohal. Varahalduse IT-toe põhinõudeks on, et loodav teabemudel peab võimaldama: tuvastada olulisi objekte ja määrata nende asukohta, xxxxx objektide kohta muud olulist teavet ja jälgida muudatusi ajas, alates nõude esitamisest xxxx xxxxx tühistamiseni;
• viitetähiseid saab kasutada mistahes objektitüüpide kohta alates tervetest ehitiste kompleksidest kuni kõige väiksema koostisosani ehitise elukaareüleselt. Objektile saab anda üheti mõistetava tähise, mis kirjeldab selle olemust ja asukohta. Viitetähised määratlevad objekti esinemiskordasid, näiteks võib erinevateks esinemiskordadeks pidada igal korrusel paiknevat ventilatsioonisüsteemi, samuti iga toru, õhuklappi, ventilaatorit ja muud, millest süsteem koosneb. Viitetähis on numbreid xx xxxxx sisaldav kood, mis eristab üht objekti või objektide rühma ühetähenduslikult teisest objektist või objektide rühmast (vt tabel 5).
• kui ehitis seoses muutunud oludega tuleb lammutada, siis tänu elukaareülesele mudeldamisele ning kogutud infole on juba varakult teada need xxxxx xx ressursid, mis konkreetsest ehitisest vabanevad. Sellise teabe olemasolu võimaldab kujundada ühtset ringmajanduse strateegiat kogu ühiskonnas.
Tabel 5 Viitetähised järgmiste põhimõtted
Reegel | Näide |
Silmas peetava aspekti näitamiseks kasutatav prefiks. | = kasutusfunktsioon - toode + paigutus ++ asukoht % tüüp # muu aspekt |
Konstruktsioonielemendi koodis esitatakse funktsionaalne süsteem ühe tähega, konstruktsiooni süsteem kahe tähega ja komponent kolme tähega. | B seinasüsteem AD seinakonstruktsioon QQA aken |
Komponendil säilitatakse xxxx märgikohta, st koodi lihtsustamisel ühe või kahe täheni, kasutatakse kolme märgikoha säilitamiseks tähisena trelle ”#”. | K## infot töötlev objekt KE# elektriline signaali töötlev objekt KEA arvuti |
Konstruktsioonielementidel kasutada mitmetasandilist tähist ja vahemärgiks kasutada punkti. | =B01.AD02.QQA03 |
Kasutusfunktsiooni aspekti ja tüübiaspekti saab kasutada kombineeritult. Selguse suurendamiseks võib aspektide vahel kasutada kaldkriipsu. | Üks rida iga tasandi kohta: -B01/%B10 Seinasüsteem nr 1 / Tüüp välissein -AD02/&AD10 Seinakonstruktsioon nr 2 / Monoliitkarkassiga tüüp -QQA03/%QQA12 Xxxx xx 3, tüüp 12 Mitu tasandit mitmel real: -B01.AD02.QQA03 %B10.AD10.QQA12 Mitu tasandit ühel real: -B01.AD02.QQA03/%B10.AD10.QQA12 |
Teise alternatiivina kasutatakse tüübi ja järjekorranumbri esitamiseks lisaks ehituskonstruktsiooni koodile veel numbreid: tavaliselt 2+2, vajadusel rohkem. Sel juhul ei pea tüübiaspekti eraldi esitama. | =B1001 Seinasüsteem tüüp välissein, nr 1 =AD1002 Seinakonstruktsioon, monoliitkarkassiga tüüp, nr 2 =QQA1203 Aken tüüp 12, nr 3 Kokkuvõtlikult: =B1001.AD1002.QQA1203 Kokkuvõtlikult, koos vahemärkidega: =B10_01.AD10_02.QQA12_03 |
Kui kasutatakse alternatiivi nr 2 ja objekti tüüpi ei ole täpsustatud, täidetakse xxxxx trellidega ”#”. | =B##01Seinasüsteem määratlemata tüüp, nr 1 =AD##02 Seinasüsteem määratlemata tüüp, nr 2 =QQA##03 Aken määratlemata tüüp, nr 3 |
Asukoha määramiseks kasutatakse vabalt valitud geograafilise identifitseerimise meetodit. Ehitise korral tuleb lähtuda tähisesüsteemi standardist, ruumide korral CoClass’i tabelist. Hoone nime võib kasutada ülemsõlmena ja see paigutatakse nurkade vahele. | <Maja1>++UT:BAA221 Maja 1, kontoriruum 221 |
Paigutuse jaoks kasutatakse vabalt valitud kohamääramise meetodit. Ehitise korral tuleb lähtuda tähisesüsteemi standardist, ruumide korral CoClass’i tabelist. | ++UT:BAA221/+B01.AD03 Kontoriruum 221 / Seinasüsteem nr 1 > ktsioon nr 3 |
Täieliku viitetähise korral tuleb näidata asukohaaspekt, seejärel järgnevad toote- ja/või kasutusfunktsiooniaspekt ning siis tüübiaspekt. | <Maja1>++UT:BAA221 -B01.AD02.QQA003 %B10.AD10.QQA123 |
Täieliku viitetähise alternatiivina võib näidata asukohaaspekti, millele järgnevad toote- ja/või kasutusfunktsiooniaspekt koos nummerdatud tüüpidega. Vajadusel kasutada tüübinumbri ja järjekorranumbri vahel vahemärki. | <Maja1>++UT:BAA221 -B1001.AD1002.QQA12003 Vahemärkidega: -B10_01.AD10_02.QQA12_003 |
Üks viitetähis saab sisaldada mitut konstruktsioonilist süsteemi ja mitut komponenti. | -X00.XX00.XX00.XX#00.XXX00 Vee- ja vedelikusüsteem nr 1 > üsteem nr 2.Pumbasüsteem nr 1 > Pump nr 3.Elektrimootor nr 1 |
Põhieesmärgiks on teabe haldamine ehitiste ja konstruktsioonielementide xxxxx eksisteerivate füüsiliste xxxxxx xxxxx. Joonis 14 kirjeldab osaliselt idealiseeritud infovoogu.
Joonis 14 Ehitusprojekti käigus tekkiva infovoo koondpilt
1. Esmalt esitatakse ruumide projekteerimise andmemallide kaudu nõuded, mida tegevuse ja lõpptulemuse jaoks vaja.
2. Ruumidele (sh infrastruktuurile) esitatavad nõuded esitatakse kasutusfunktsiooni kirjelduses.
3. Nõuded võidakse koondada ehitise tasandile, näiteks täistöövõtu hankekirjeldusse.
4. Tootetüüpidele esitatavad nõuded dokumenteeritakse ehitustoodete määruste kohaselt.
5. Dokumenteeritakse riiklikud täiendused, mis tehakse vastavalt Euroopa standarditele.
6. Tootetüüpidele luuakse tooteandmemallid.
7. Loodavaid malle kasutavad tootjad oma ehituskaupade kirjeldamiseks. Malli puudumisel on tootjal võimalik see ise kujundada.
8. Kõik ehituskaubad lisatakse kaupade andmebaasi.
9. Konstruktsioonielementidele koostatakse projekteerimise andmemallid, mis on vajalikud ruumile esitatud nõuete täitmiseks. Need on osalt projektispetsiifilised ja osalt tooteandme-spetsiifilised.
10. Tuginedes ühele või mitmele projekteerimise andmemallile, teostatakse ja määratletakse konstruktsioonielement.
11. Konstruktsioonielemendi andmeid kasutatakse andmebaasides kehtestatud nõuetele vastavate ehituskaupade otsimiseks.
12. Nõuetele vastavatele ehituskaupadele võib teha hinnapäringu ja need sisse osta.
13. Tootja tarnib identifitseeritud artikli, partii või üksikeksemplarina ehituskaubad koos kõigi tegelike tooteandmetega.
14. Kogu info konstruktsioonielementide ja artiklite kohta koondatakse projektiteabe mudelisse.
15. Andmed muutuvad pärast ehituse lõppemist ning pärast töötlemist varateabemudeliks.
Esimeseks pilootimiseks oli võimalik kasutada klassifitseerimissüsteemi arendajate poolt edastatud tabeleid Excelis ning kuna puudus võimalus kasutada 3D mudelil baseeruvaid digilahendusi, valiti ehitisest testimiseks väiksem maht. Valitud ehitise osad on:
• hoone üldehituse osad (viimistluseta): o välisseinad
o sisesein
o katused
o põrand
o aknad
o uksed
• ventilatsioon;
• sissesõidu tee ja parkimisala.
Kava järgi oli ette nähtud testida klassifitseerimise tabeleid, mis on esitatud Tabel 6, kuna aasta alguses oli loota süsteemi arendajatelt Joonis 11 toodud klassifikaatori osi.
Tabel 6 Pilootimise esmane ajakava
Aeg | Tegevus |
101 | Kontoriruum |
xxx xxxx 2019 | 1. Pilootimise esimesed tulemused: |
1.1. Ehitustulemus • Ehituskompleks • Hoone tüüp • Ruum • Element | |
1.2 Ehitusprotsess • Ehitusmaksumus (PTV) • Ehitustegevuse juhtimine (PTV) • Alltöövõtt – detailselt üksiku valitud tarindi näitel • Tarnijad/tootjad – detailselt üksiku valitud tarindi näitel | |
1.3 Ehitusressurss | |
1.4 Kinnisvara korrashoiu kava | |
juuni xxxx 2019 | 2. Süsteemi analüüs, esmaste tulemuste tutvustamine tellijale |
Xxxxxxx oli testida valitud klassifikaatorit elukaareüleselt, võttes arvesse kõiki rahvusvahelises standardis ISO 12006-2 soovitatut. Selle alusel koostas uurimismeeskond tegevusplaani (vt tabel 6). Tegelikkuses esitas süsteemi arendaja xxxx osa tabeleid, milleks olid: ehituskompleks, hoone tüüp, ruum, element ning täiendavalt CoClass’i arendatud omaduste tabel (vt joonis 11). Kuna töö tulemuste ja ehitusprotsessi tabeleid ei olnud, siis nende osade testimine käesoleva vahearuande koosseisu ei kuulunud.
Kasutati CoClass versiooni, mille tabelid meile edastati, samuti samu CoClass kodulehe versioone, mis olid aasta alguses saadud Exceli tabelites. Täiendusi ja korrigeerimisi on CoClass erinevates osades tehtud pidevalt, mistõttu mingil hetkel otsustati, et esimene pilootimine viiakse läbi aasta alguses esitatud tabelitega. Olulisi erinevusi aasta alguses esitatud tabelite ja testimise ajal kodulehel toimunud täienduste vahel ei olnud.
Valitud ehitise osade klassifitseerimine viidi põhimahus läbi Excelis ning osaliselt tasuta kättesaadava Autodesk Revit klassifitseerimise pistikprogrammiga Classification Manager12. Esialgne soov kogu testimine selle tarkvaraga läbi viia siiski ei täitunud, sest pilootimiseks kättesaadad mudelid ei olnud piisava detailsusega ühtse läbivalt ühtse pilootimismalli kasutamiseks.
11 Kaljumets, T. ja Xxxxx, X. Ehitusinformatsiooni klassifitseerimissüstemi analüüs ja testimine CoClass näitel, Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 2019.
12 Autodesk, U.K. Classification Systems Database, 2018. Classification Manager. xxxxx://xxx.xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx.xxx/xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx.xxx
CoClass’is on ette antud struktuur, kuidas süsteemi kasutada kuid puuduvad ühesed ranged klassifitseerimisreeglid. Igale ehitise osale antakse kood, mis tuleb elementide eristamise vajadusel nummerdada, et tekiks kordumatu ja unikaalne kood. Number näitab elemendi tüübi numbrit. Kuigi XxXxxxx võimaldab nummerdada ka esinemiskordasid, kuid antud projektis lihtsustamise eesmärgil xxxx xx tehta. Näiteks, kui hoonel on viit (5) erinevat tüüpi välisseina paneele ja iga tüüpi paneele on 20, siis nummerdatud on tüüpide arv, milleks on kahekohalised numbrid.
Loodud struktuur on üldisemalt üksikule (vt joonis 15), kus ehitise osade koodid koosnevad kolmest osast – kasutusfunktsiooni süsteemi, konstruktsiooni süsteemi ja komponendi tähisest. Soovi korral saab koodi detailsust suurendada, lisades näiteks info hoones paiknemise kohta (nt ehitatud ruum) või lisades omaduste info.
KOMPLEKS | ÜKSUS | EHITATD RUUM | FUNKTSIONAALNE SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS | |||
Tüüp | Number | Tüüp | Tüüp | Number | Tüüp | Number |
Joonis 15 Klassifikaatori struktuur
M õ n e d n ä i te d k l as s if i ts e e r im is e e r in e v ate s t v õ im a lu s t e s t v äl is s e i n a n ä i te l.
Hoonele on projekteeritud kolmekihilised raudbetoonpaneelidest välisseinad, tähistusega nt üks tüüp VS-01. Välisseina konstruktsiooni koodi saab koostada mitmeti. Üheks võimaluseks on kõikidele välisseintele anda üks nummerdamata kood, kuna kõik välisseinad oma sama konstruktsiooni põhimõttega mitmekihilised raudbetoonpaneelid. Alternatiiviks on seina konstruktsiooni süsteemide nummerdamine ja nende sidumine arhitektuurses projektis näidatud välisseina tüüpidega. Viimast varianti kasutati pilootimisel. Täiendavalt on vaja määrata, kas konstruksiooni süsteemina tähistada
„AD“ (wall construction) või „BD“ (wall structure). Seinapaneeli kihtidele koodi andmisel kasutatakse
„BD“, kuid avatäidete puhul „AD“.
Omadusi on võimalik märgistada neljatäheliselt lisades koodi järgi sulgudesse lühidalt kirjeldused. Võrdusmärk koodi ees tähistab funktsiooni. Koos omaduste kirjeldustega oleks eelpooltoodud kood järgnev =B10.BD40_01.NCB01 (MLML:betoon; EVCL:XC4+XF1; METK:100; BLPR:impregneeritud; SFPT:Penosil Premium Watersil; SFCO:natural). MLML tähistab materjali, mis antud juhul on betoon. EVCL tähistab keskkonnaklassi, mis betoonist väliskihil on XC4+XF1. METK tähistab, et kihi paksus on 100 mm. BLPR tähistab, et pind on impregneeritud. SFPT on värvitüüp, mis antud juhul on Penosil Premium Watersil. SFCO tähistab värvi tooni, mis antud juhul on naturaalne. Pilootimisel ei ole omadusi lühidalt sulgudes välja toodud, xxxx xxxxxx real antud kirjeldus. Klassikoodi järgi on võimalik positsioneerida, millisele komponendile ja asukohale omadus on määratud (Joonis 16). Näiteks kui omadus METK tähistab paksust, siis see kehtib nii paneeli välimise kui sisemise betooni kihi kui nende vahel oleva soojustuse kohta. Koodi =B10.BD40_01.NCB01.METK järgi saab aru, et tegemist on välise betoonikihi paksusega, koodi =B10.BD40_01.RQA06.METK järgi saab aru, et tegemist on kahe betooni vahel asuva soojustuse kihi pauksusega ning koodi =B10.BD40_01.UFC01.METK järgi saab aru, et tegemist on sisemise betoonikihi paksusega.
Klassifitseerides komponente võib tekkida arusaam, et välisseina VS-01 mõlemad betoonikihid võiksid olla sama koodiga, nt UFC, kuid nii see ei ole. XxXxxxx käsitleb välist betoonkihti ja sisemist krohvitud sisepinda samaväärsetena, tähistades koodiga NCB, neid eraldab xxxx tüübinumber. Kandev betoonikiht koodiga UFC. Alternatiivseks võimaluseks on kasutada mittekandvate osade komponentidena FSA – krohv ja FSB – värv ning sellega saab krohvitud ja värvitud seina igale kihile eraldi koodi anda. Teiseks alternatiivseks võimaluseks on kasutada komponenti FSZ – pinnakate ning läbi omaduste saab täpsustada materjali xx xxxxx viimistluse.
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
Ei kohaldata | ||||||||||
Kortermaja | ||||||||||
EI kohaldata | ||||||||||
B | 10 | Väliseina süsteem | ||||||||
BD | 40 | 01 | Välissein VS-01 | =B10.BD40_01 | ||||||
UF# | 01 | Välisseina panleel VS-01 | =B10.BD40_01.UF#01 | |||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,12 W/m²K | =B10.BD40_01.UF#01.THTH | ||||||||
MSMQ | Kaal 720 kg/m² | =B10.BD40_01.UF#01.MSMQ | ||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | =B10.BD40_01.UF#01.FRRG | ||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥57dB | =B10.BD40_01.UF#01.ACSU | ||||||||
NESN | VS- | =B10.BD40_01.UF#01.NESN | ||||||||
NENR | 01 | =B10.BD40_01.UF#01.NENR | ||||||||
NCB | 01 | Välisseina betoonist väliskiht | =B10.BD40_01.NCB01 | |||||||
MLML | Materjal betoon | =B10.BD40_01.NCB01.MLML | ||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_01.NCB01.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 100 mm | =B10.BD40_01.NCB01.METK | ||||||||
BLPR | Impregneeritud | =B10.BD40_01.NCB01.BLPR | ||||||||
SFPT | Värvi tüüp Penosil Premium Watersil | =B10.BD40_01.NCB01.SFPT | ||||||||
SFCO | Värvitoon naturaalne | =B10.BD40_01.NCB01.SFCO | ||||||||
RQA | 06 | SPU soojustus | =B10.BD40_01.RQA06 | |||||||
MLML | Materjal SPU | |||||||||
METK | Paksus 180 mm | =B10.BD40_01.RQA06.METK | ||||||||
UFC | 01 | Välisseina kandev betoonkiht | =B10.BD40_01.UFC01 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_01.UFC01.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 180 mm | =B10.BD40_01.UFC01.METK | ||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B10.BD40_01.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas |
Joonis 16 Välissein VS-01 klassifitseerimine CoClass näitel
Kuna välisseina paneel tarnitakse ühe elemendina, on võimalik see defineerida ühe komponendina, mis sisaldab omakorda teisi komponente või omadusi. Vertikaalset struktuurset objekti tähistab lühend UF. Konkreetse projekti puhul võib projekti algfaasis nimetada tervet paneeli üheks komponendiks xx xxxx sellele näiteks tähise UF#01 (vt joonis 17). Paneeli kogu elukaart kattev viitetähis ei muutu lahenduste edasisel täpsustamisel, lisanduvad xxxx omadused, mis on piisavad nii peatöövõtjale kui paneelitootjale.
Joonis 17 Komponendi klassifitseerimine CoClass näitel
Täiendavalt on võimaluseks anda välisseina paneelile eraldiseisva komponendi viitetähis, näiteks UFC01. Tervikliku paneelina käsitletav komponent sisaldaks omakorda alakomponente, nagu välisseina betoonist väliskiht, soojustus, kandev kiht, siseviimistluskiht. Kui komponendi xx xxxxxx oleval alakomponentidel kattuvad kolmetähelised viitetähised, siis tuleb nad eristada tüübi numbriga. Xxx
näiteks VS-01 oleks tähistatud UFC01, siis paneeli sees olev kandev betoonikiht peaks olema tähistatud erinevalt, näiteks UFC02.
CoClassis klassifitseeritakse kõik välisseintes paiknev, näiteks aknad ja uksed. Kui seinapaneeli tootjale piisab ukse koodist, millele on lisatud omadustena xxx xxxxx, ava kõrgus ja paiknemine, siis uksetootjale on vajalik detailne info ukse enda omaduste kohta (vt joonis 18). Kui koodina näidatakse toodet, mitte kasutusfunktsiooni, siis kasutatakse koodi ees sidekriipsu -B10.AD40_02.QQC01.
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
B | 10 | Väliseina süsteem | ||||||||
AD | 40 | 02 | Ukseava uksele VU-01 | =B10.AD40_02 | ||||||
QQC | 01 | Uks VU-01 | -B10.AD40_02.QQC01 | |||||||
NESN | VU- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
MEWD | Xxx xxxxx 4600 mm | |||||||||
MEHE | Ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
MEWO | Avatava xxx xxxxx 2000 xx | |||||||||
XXXX | Avatava ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 02 | Ukseraam, fikseeritud | -B10.AD40_02.UNA02 | |||||||
MLML | Materjal alumiinium, teras | |||||||||
SFCO | Värvitoon RAL6005 | |||||||||
SFML | Pinnakate pulbervärv | |||||||||
NAA | 02 | Klaaspakett | -B10.AD40_02.NAA02 | |||||||
MLML | 3x Ar klaaspakett, turvaklaasid | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 | |||||||||
QSA | 01 | Lukk- elektriline SL500 | ||||||||
SGD | 02 | Käepide elektriline | -B10.AD40_02.SGD02 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_02.UPB01 | |||||||
AD | 40 | 03 | Ukseava uksele VU-02 | =B10.AD40_03 |
Joonis 18 Ukse klassifitseerimine välisseinas CoClass näitel
6.4. Järeldusi ja tähelepanekuid pilootimisest
Vahearuande teise etapi koostamise ajaks oli võimalus pilootida elukaareülesust tabelis 4 toodud osades ehitustulemuse osi ning täiendavalt klassifitseeriti CoClass arendajate poolt koostatud tabelit
„omadused“, kuid puudusid töö tulemuste ja ehitusprotsessi tabelid. Seetõttu ei ole võimalik lõplikult ja üheselt hinnata elukaareülest toimivust. Ehitusressursside tabeli koostamine on jäetud iga riigi enda arendada koostöös ettevõtjatega.
CoClass on mahukas, sisaldab hulga erinevaid tabeleid, on laiahaardeline ja kasutatav erinevates valdkondades, mistõttu selle käsitsi kasutamine on raskesti hoomatav ja ajamahukas. Oluline xxxx saab tulla kasutades erinevaid tarkvarasid info automaatseks töötlemiseks. Autodesk Revit tarkvarale on vabalt saadaval klassifitseerimise pistikprogramm, millesse pilootimise käigus lisati CoClass klassifikaatorid. Selle kasutamine eeldab aga originaalfaili kasutamist, kuna IFC importimise käigus võib kaduda üksjagu komponentide põhist infot, mis tähendab, et sihipäraseks klassifitseerimiseks (alamkomponendi tasandil) tuleb esmalt mudelit oluliselt täpsustada (nt seina/põranda/xxxxxx element ei sisaldanud IFC-st importimisel enam alamkomponente ja elementide filtreerimist ühiste tunnuste alusel, mis oluliselt kiirendaks klassifitseerimist, ei olnud võimalik teostada).
Suur erinevus võrreldes teiste klassifitseerimissüsteemidega on kindlate tähistega omaduste kasutamine. Igale komponendile luuakse individuaalne xxxxx, mille kaudu on ühe süsteemiga võimalik saavutada ehitise elukaareülesus. Konkreetsete viitetähiste loomine loob võimaluse filtreerida infot vastavalt tähisele. Vajadusel peaksid individuaalsed elemendipõhised koodid võimaldama viidata konkreetsele elemendile hoones. Koodid on oma olemuselt mõeldud masinloetavatena, mille pikkus ei ole ehitusinfo mudeleid kasutades probleemiks. Näiteks on projekti kavandamise faasis xxxxx xxxxxx info välisseina kohta, mis on viitetähiseks lähteülesandes B10. Projekti arenedes täpsustuvad erinevate välisseinte tüübid ning nende koostisosad, millele tuleb anda omadused, mis määratlevad kõike, alates
materjalidest ja füüsikalistest omadustest kuni hooldusnõueteni, mis on nt koodiga B10.BD40_01.NCB01.MLML. See võimaldab projektisuhtluses viidata konkreetsetele elementidele ja ruumidele hoones. Näiteks võib omanikujärelevalve detailse koodiga viidata kehvasti paigaldatud soojustusele seinas, andes ehitajale vastava viitetähise.
CoClass võimaldab automatiseerida, st mudelist saadav info on masintöödeldav. Määratud parameetrite nimetused omadustele võimaldavad kasutada programmide vahel sidemeid info kogumiseks ja filtreerimiseks.
Süsteem põhineb valdavalt rahvusvahelistel standarditel ning on lisaks paralleelselt inglisekeelne, mis loob soodsa võimaluse riikidevaheliseks koostööks.
Antud klassifitseerimissüsteem on pidevalt arenev, kus arvestatakse kasutajate tagasisidet. Seetõttu saab eeldada, et see on pidevalt kaasajastatud koos ehitusturu muutustega.
Kasutamise võimalus alates suurest mastaabist (nagu linnaosa) kuni väikese detailini (nagu kruvi). Süsteemi saab kasutada näiteks kohaliku omavalituse tasandil ehitise määratlemisest, tellija soovide hindamisest kuni alltöövõtja poolt paigaldatud ehitusmaterjali või tooteni välja. Ehitusinfomudelit saab projekti arenedes pidevalt täiendada ja laiendada. Eestis on hetkel tööprojektide jooniste nimetamisel kasutusel Ehitisregistri juhend, mis kirjeldab ehitusloa digitaalsel taotlemisel esitatavate jooniste, dokumentide ning failide nimetamise loogikat. Antud süsteemi saaks asendada CoClass arendajate poolt pakutud koodide ja nummerdamise loogikaga, integreerides selle ehitusinfo modelleerimisega tekitatud failide kogumiga.
Teise vahearuande valmimise ajaks ei olnud kättesaadavad tööde tulemuste ning tegevuste tabelid, mistõttu puudus võimalus võrrelda standardiga EVS 807:2016 Kinnisvarakeskkonna juhtimine ja korrashoid. Puudub ühene vastus, xxx xxxxx CoClass’i korrashoiu osa katab ning enne lõpliku otsuse tegemist tuleb teha põhjalik võrdlus. Esmase järeldusena ei saa välistada kehtiva standardi andmete lisamist CoClass süsteemi, kuna omadused selle info mudeli objektidele lisamiseks on olemas. Mõningad näited kasutus omadustest:
• TOMI - Korrashoiu intervall (Maintanance interval);
• TOMD - Viimase hooldamise aeg (Maintanance date);
• ECMT - Korrashoiu maksumus (Maintanance cost);
• ECRP - Vahetamise maksumus (Replacement cost);
• MEIN - Hooldusjuhendid (Maintanance Instruction);
• MEAC - Korrashoiutegevus (Maintanance activity).
Projekteerimise lähteülesandes on vajalik esitada nõue klassifikaatorit kasutada, samuti on vajalik detailsus ehitusinfo mudelite loomisel. See tähendab lisanduvat ajakulu kavandamisfaasis ning sellega ka arvestatavat lisanduvat rahakulu tellijale. Samas olulist ajavõitu ehitamise kavandamisel, ehitamisel ja ehitise kasutamisel on võimalik saavutada juhul, kui kasutada klassifitseerimissüsteemi mudelites (3D joonistel). Hetkel koostatakse mudeleid, kus ehitusinfo on pigem illustratiivne, esitatakse üldised konstruktsioonide ja elementide xxxxx, xxxx millele on neid edukalt võimalik kasutada süsteemide omavaheliste ebakõlade leidmiseks. CoClass’i kasutamiseks (nagu hetkel kavandatud), peab mudel olema koostatud sellise detailsusega, mida soovitakse klassifitseerida xx xxxx alltöövõtja tasemeni välja. Praegu levinud praktika kohaselt teeb üks osapool oma töö ära ning pärast seda puudub tal kohustus täiendada mudelit vastavalt reaalselt tarnitud toodetele ja viia sisse muudatusi, mis ei sõltu temast. Samas CoClass kasutamine eeldab, et mudelitesse kantakse ka reaalselt kasutatud toodete andmed, alates partiinumbritest kuni toote tarnijani. Lahenduseks oleks redigeeritava formaadi/lahenduse kasutamine kogu ehitise elukaare jooksul, mis võimaldaks dünaamiliselt lisada parameetreid või neid muuta/täpsustada. Siinkohal tuleb arvestada asjaoluga, et IFC ei ole selleks parim lahendus, kuna puudub võimalus täpsustuste sisestamiseks.
Süsteemi digitaalne kasutuselevõtt võib jääda sõltuvusse erinevatest tarkvara platvormidest, nende arendustest, informatsiooni jagamise põhimõtetest ning koostööle suunatud töökultuurist.
Pilootimisel kasutatud 3D mudelid ei olnud piisava detailsusega, et läbi viia klassifitseerimist täies mahus mudeli põhiselt. Kuna mudelpõhine pilootimine eeldab lisarakenduste ja/või infonõuete täpsustamist, siis ei olnud selle täies mahus läbimine antud staadiumi eesmärk. Xxxxxxx oli demonstreerida klassifitseerimise põhimõtteid ning võimalusi ühe valitud platvormi näitel. Samas on oluline rõhutada, et ühe platvormi kasutamine ei ole piisav, et seeläbi teha kõikehõlmavat analüüsi, mistõttu jääb iga kasutaja ülesandeks kasutada siintoodud näiteid oma platvormil nii hoonete kui infrastruktuuri projekte silmas pidades.
Oluline on kokku leppida eestikeelse terminoloogia kasutamises.
Oluline on kasutusjuhendi olemasolu ning selle sisu ja näited peavad olema kasutajale süsteemi arendamisel kaasajastatud. Paljud süsteemi kasutamise omapärad on seda kasutava organisatsiooni määrata. Pilootimise käigus oli mitmeid olukordi, kus puudus alus mõnele elemendile klassikoodi määramiseks või viitetähise koostamiseks, kuna näited varieerusid ning lähenemine oli vabalt valitav sõltuvalt vajadusest. Xxxxx on valida õiget klassikoodi ning orienteeruda mahukas süsteemis. Samas tuleb xxxxx xx teatav vabadus, et kasutada objektipõhist lähenemist.
CoClass kasutusele võtmine eeldab osapooltele pidevat info jagamist ja tutvustamist (ehk teavitustööd), samuti selle positiivse efekti ja saadava lisandväärtusega tutvustamist. Kuna konkreetse klassifikaatori kasutamine ei saa olla kohustuslik, saab motiveerivalt suunata selle kasutamist riigihangetes, kus riik xxxx xxxxx kasutamise kohustuslikuks.
Kuna senine pilootimine ei ole veel andnud ühest vastust süsteemi elukaareülesele toimivusele, tuleb testimisega jätkata. Seni ei ole saanud testida joonisel 11 toodud skeemist tulenevalt ei töö tulemusi ega ehitusprotsessi, kuna need ei ole olnud kättesaadavad.
CoClass’i arendajad ei kavatse välja arendada rahvusvahelist ressursside tabelit ning on jätnud selle iga riigi koostada koostöös ettevõtjatega. ÜKS uurimismeeskonnal on plaanis välja pakkuda põhimõtteline struktuur, kus iga tootja saab selle sisuga ise täita.
Pilootimist jätkatakse Maleva 1813 näitel, kus seni on testitud hoone üldehituse osi xxxx viimistluseta (välisseinad, siseseinad, katused, põrand, aknad ja uksed, lisaks ventilatsioon) ning infrastruktuuri osas sissesõidu tee ja parkimisala.
Senine testimine on tehtud manuaalselt Excelis, mis oli väga ajamahukas. Tarkvaraga testimist katsetati xxxx väikeses mahus, kuna edastatud IFC mudeli baasil ei olnud võimalik luua terviklikku hoone mudelit projekteerimise lähteprogrammis (antud näites Autodesk Revit) See oleks vajanud ümbermodelleerimist, mis ei olnud aga selle projekti eesmärk. Kuna loodav süsteem peab ühilduma enamlevinud 3D projekteerimistarkvaradega, on oluline, et tarkvara tootjatel (või edasimüüjatel) oleks võimekus välja arendada klassifitseerimist lihtsustavaid pistikprogramme või projekti malle. Uurimismeeskonnale on raporti koostamise hetkeks teada, et XxXxxxx arendajad on xxxxxx enamlevinud 3D rakendustele vastavaid pistikprogramme ning uurimismeeskond on tundnud huvi nende proovilitsentside saamiseks. Kuna valminud 3D mudelid ei ole koostatud klassifikaatori kõikide tabelite kasutamiseks sobiva detailsusega, siis antud ehitise näitel ei pruugi tekkida kindlat veendumust CoClassi toimivusest elukaareüleselt. Edaspidi, uute projektide testimisel, tuleks eelistada kavandamise faasis olevaid ehitisi, kus tuleb klassifitseerimise põhimõtteid arvesse xxxxx juba projekteerimise lähteülesande koostamisel.
Erinevate projekti osade koostajad kasutavad erinevat tarkvara, kus tellijale edastatakse IFC vormingus failid ning töö paremaks tegemiseks on hea kasutada alusena originaalfaile.
Pilootimise näited kirjeldab Xxxx 2.
00 Xxxxxx xxxxx 00 korterelamu. Arhitektuuri tööprojekt, Tallinn: Esplan OÜ, 2018.
7. TÖÖ RAHVUSVAHELISTE STANDARDITEGA
CoClass’i puhul peetakse üheks tema oluliseks väärtuseks seda, et süsteemi koostamisel on kõrvalekaldumatult järgitud erinevaid rahvusvahelisi standardeid. Enim levinuteks on ISO standardid, xxxxx xx IEC (Rahvusvaheline Elektrotehnika Komisjon ehk IEC on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb elektrotehnikaalase standardimisega).
CoClass klassifitseerimissüsteemi väljatöötamise aluseks on olnud järgnevad standardid:
• ISO 12006-2:2015 Building construction – Organization of information about construction works – Part 2: Framework for classification (eetsi keeles: Ehitamine. Ehitusinfo korraldamine. Osa 2: Klassifitseerimisraamistik), millest tulenevad kasutamise üldpõhimõtted;
• IEC 81346-1:2009 Industrial systems, installations and equipment and industrial products – Structuring principles and reference designations – Part 1: Basic rules, mille järgi määratakse struktureerimise põhimõtted ja viitetähiste põhireeglid;
• IEC FDIS 81346-2:2019 Industrial systems, installations and equipment and industrial products
– Stru cturing principles and reference designations – Part 2: Classification of objects and codes for classes, millest tulevad ruumide ning komponentide loetelu, mida CoClass’i arendajad on täiendanud;
• ISO 81346-12:2018 Industrial systems, installations and equipment and industrial products – Structuring principles and reference designations – Part 12: Construction works and building services, millest tulevad konstruktiivsete ning funktsionaalsete süsteemide tabelid, mida CoClass’i arendajad on täiendanud;
Lisaks loetletud põhilistele dokumentidele on veel terve rida standardeid, millele viidatakse, samas ei ole need aga olnud määravad süsteemi aluste kujundamisel:
• EVS-EN ISO 4157-1:2001 Construction drawings – Designation systems – Part 1: Buildings and parts of buildings
• EVS-EN ISO 4157-2:2001 Construction drawings – Designation systems – Part 2: Room names and numbers
• ISO 14025:2006 Environmental labels and declarations – Type III environmental declarations – Principles and procedures
• EVS-EN ISO 29481-1:2017 Building information models – Information delivery manual – Part
1: Methodology and format (ISO 29481-1:2016)
• EVS-EN ISO 13567-1:2017 Technical product documentation – Organization and naming of
layers for CAD – Part 1: Overview and principles (ISO 13567-1:2017)
• EVS-EN ISO 13567-2:2017 Technical product documentation – Organization and naming of layers for CAD – Part 2: Concepts, format and codes used in construction documentation (ISO 13567-2:2017)
• EVS-ISO 55000:2015 Varahaldus. Ülevaade, põhimõtted, terminoloogia
Algselt oli plaanis tõlkida vajalikud rahvusvahelised standardid, samas on praeguseks hetkeks saanud selgeks tõsiasi, et CoClass’iga seotud standardite hulk on väga suur ning ainult mõned nendest on üle võetud Eesti standarditeks (omavad nimetuses lühendit EVS), samas veel vähem on standardeid, mis on juba tõlgitud eesti keelde. Kõigi eelpool loetletud standardite tõlkimine osutub ilmselt ka mittevajalikuks, sest üldjuhul klassifitseerimissüsteemi kasutaja xx xxxx lähtedokumente. Kasutaja jaoks on vaja koostada sobilikud ning usaldusväärsed kasutusjuhendid.
Samas tuleb arvestada ka sellega, et suur osa loetletud standarditest ei ole seotud ehitusvaldkonnaga, seega kõnealuste standardite (kui need ka tõlkida) kasutamise legaliseerimine sõltuks väga mitmete Standardikeskuse erinevate töökomiteede operatiivsest koostööst. Tervikuna tooks selline ulatuslik tõlkimine xxxxx suuri kulutusi, selle töö ja pingutuste mõju ÜKS projekti eesmärkide täitmisele on aga tagasihoidlik (80:20 põhimõte).
8. RAHVUSVAHELINE SUHTLEMINE JA TEAVITAMINE
MKM ÜKS xxxxx põhiidee on eelkõige suunatud sellele, et luua ja/või xxxxx Eestile sobilik klassifitseerimissüsteem. Kuigi xxxxx tingimustes oli viidatud ka vajadusele/kohustustele teha rahvusvahelist koostööd (käesoleva projekti xxxxx tehnilises kirjelduses oli metoodika osas vaja kirjeldada: „Planeeritav koostöö lähiriikide analoogsete töögruppidega (vähemalt 1-2 töötuba aastas), eelkõige Soome ja Skandinaaviamaad. Kirjeldada koostöövormi, eesmärke ning oodatavat tulemust töö lõppeesmärgi saavutamiseks.“), polnud see ilmselt siiski mitte esimene prioriteet (see ei olnud ka puht formaalselt loetletud esimesena). Mitmeid xxxxx varasemates faasides toimunud kohtumisi silmas pidades oli MKM-s laual eelkõige Soome-Eesti koostöö suund. Soomet on näinud potentsiaalse partnerina ka mitmed küsitlusele vastanud.
Suhteliselt ootamatult (juba oktoobris 2018.a.) xxxx lauale aga MKM vahendatud ČSA poolt tellitud ČVUT-is läbiviidud uuring, milles tulid esile Rootsi CoClass süsteemi olulised eelised. Selline olukord xxx xxxxx nii vajaduse kui ka võimaluse korrigeerida rahvusvahelise koostöö suunitlust. CoClass ei ole tegelikult meie jaoks täielik „leidlaps”, sest maikuus 2018 toimus TTÜ ja ehituse Digiklastri ühiskorraldusel Klas Eckerbergi ühepäevane loeng, mille lõppedes nii mõnigi kuulaja ütles – „selle ma võtaksin”. Samas ČVUT analüüsi tulemused olid siiski ootamatud just setõttu, et Põhjamaade (Xxxxxx xx Taani) sõsarsüsteeme on konkurentsitult hinnatud maailma parimateks.
Käesoleva aruande peatükis „Koostöö arendamine CoClass esindajatega“ on kirjeldatud rootsisuunalise koostöö algust.
29.märtsil 2019.a. toimus kohtumine Stockholmis, kus MKM esindajad ütlesid välja ametliku seisukoha seoses sooviga uurida CoClass tausta põhjalikumalt ning alustada pikaajalist koostööd eesmärgiga xxxxx süsteem kasutusele ka Eestis. Samas oli nõupidamisel esindatud Soome ning MKM esindajatel voli rääkida ka Tšehhi ja Leedu nimel.
Stockholmi kohtumisele järgnevalt on toimunud MKM eestvedamisel (Xxxx Xxxx’e isikus) viis (5) Skype
koosolekut huvitatud partneritega eesmärgiga jõuda huvipooltele sobiva koostöö-kokkuleppeni:
1. 16.aprill
2. 30.aprill
3. 21.mai
4. 10.juuni
5. 14.juuni
Käesoleva aruande koostamise hetkeks on kavandatud ka edasised nõupidamised juba 2019.a. sügiseks (10.september Helsingis).
17.mail 2019.a toimus Tallinnas CEEC igaastane kevadseminar, mille avaettekande “Construction Classification in Estonia” tegi Xxxxx Liias15. Ettekanne pälvis ootamatult rahvusvahelise publiku/kuulajaskonna suure huvi. Selle ettekande järgselt tõstatati küsimus ka mahtude mõõtmise standardimise vajadusest koos klassifitseerimisega. Hetkel on rahvusvaheliselt suurt toetust kogunud IMCS süsteem16.
14 Xxxxxxx Xxxxxxxxxxx. CoClass – seznámení odborné veỉejnosti s klasifikačním systémem. xxxxx://xxx.xxxxxxxxxxx.xx/000-xxxxxxx- seznameni-odborne-verejnosti-s-klasifikacnim-systemem
15 Xxxxx Xxxxx. Construction Classification in Estonia, CEEC ettekanne xxxxx://xxx.xxxxxxx.xx/
16 IMCS süsteem (xxxxx://xxxx-xxxxxxxxx.xxx/)
8.1. Soome ehitusvaldkonna klassifitseerimissüsteemide võrdluse kokkuvõte
U u r in g u v a j a d u s , läb i v i im in e j a o l e m as o le v ad l i ig i tu s e d
Soome Keskkonnaministeeriumi tellimusel viidi 2019.a. sügisel läbi uuring, mille eesmärk oli selgitada olemasolevate ehitus- ja kinnisvara korrashoiu valdkonna klassifitseerimissüsteemide koostoimevõimet ning nende sobivust mudelprojekteerimiseks.17 Projekti täitmist juhtis koos partneritega Soome Rakennustietosäätiö RTS (Ehitusteabe Fond), kuid uuringu käigus tehti koostööd välispartneritega ning TTÜ-s 31.oktoobril 2018.a. toimunud koostööseminaril osalesid xx Xxxx, Leedu ja Tšehhi ehitusvaldkonna spetsialistid. Eelnimetatud projekti tulemustest anti ülevaade Helsingis,
5. veebruaril 2019. Seminaril osalesid ka MKM ja ÜKS töögrupi esindajad.
Meie lähiriikideski teatakse, et digitaalsetel protsessidel ja andmehaldusel on oluline roll ehitusvaldkonna tõhusamaks muutmisel. Infomudelite ja digitaalse andmeinfo kasutamise laiendamiseks tulevikus ka planeerimisse ning ehituslubadega seotud info haldamiseks, järelevalveks ja arhiveerimiseks, peab see olema masinloetav. Uued nutikad teenused peavad põhinema rahvuslikel ja rahvusvahelistel standarditel ning edendama tarkvarade ja teenusepakkujate tegevust ning eksporti. Neid eesmärke ei saa täita xxxx ühtsete klassifitseerimissüsteemideta.
Suur osa Soome klassifitseerimissüsteemidest on liigitused, mille abil erineva detailsusastmega rühmitatakse näiteks ehitise osi, süsteeme või ehitustöid. Liigitus võib olla hierarhiline, modulaarne (liigituse üksikuid osi võib rühmitada) või põhineda mingitel omadustel. Nii Rootsi CoClass kui ka Taani CCS on modulaarse liigituse näited, mis kasutavad ära ka ISO/IEC 81346-12 standardi liigituspõhimõtteid. Omaduspõhiseks liigituseks on näiteks ETIM (European Technical Information Model).
Soome klassifitseerimissüsteemide uuring toimus neljas etapis:
• olemasolevate liiguituste kaardistamine ja võrdlus;
• arutelud laiemates töörühmades;
• tutvumine rahvusvaheliste klassifikatsioonisüsteemidega;
• tulemuste analüüs ja kokkuvõte.
Töörühmades arutati nii klassifitseerimissüsteemide kasutajate eesmärke kui ka arenguvõimalusi. Rohkem rahul oldi nendes sihtgruppides, mis koosnesid ainult üldehitusvaldkonna esindajatest (eelkõige projekteerijatest). Hoone- ja infraehituse segarühmades oli kriitikat rohkem ning peeti oluliseks ühtse klassifitseerimissüsteemi olemasolu tulevikus. Praegused liigitused osaliselt kattuvad või siis on probleemiks, et ühelt liigituselt teisele üle minna pole võimalik, kuna tekivad nn infota tühjad sektorid (siilud). Olukord on parem infravaldkonnas, kus mudelprojekteerimisel ja andmehaldusel on abiks InfraBIM-liigitus. InfraBIM loomise eesmärgiks oli luua ühtne kodeerimise ja nimetuste süsteem elukaareüleselt just infraehitiste mudelite loomiseks. Siiski on uue liigituse kasutusmugavuse takistuseks asjaolu, et selle loomise algstruktuur valiti hierarhiline maksumus- ja mahuarvutustel põhinev, mis on osaliselt vastuolus ehitise osadel põhinevate liigitustega. InfraBIM haldamist juhib buildingSMART Finland Infra (bSF Infra) töörühm.
Kõige laiemalt Soomes kasutatavad klassifitseerimissüsteemid on Talo-liigitused, mille loomise juured ulatuvad 1940-date aastate lõppu, kui võeti kasutusse esimene Rootsi SfB-süsteemil põhinev liigitus. Talo liigituste uusim versioon on TALO 2000, mis omakorda jaguneb viieks osaks:
• ruumide liigitus
• hankeliigitus
• ehitustööde liigitus
• ehitustoodete liigitus
17 Kiinteistö- ja rakentamisalan nimikkeistövertailu. Rakennustietosäätiö RTS. Loppuraportti 31.1.2019
• sisustusliigitus
Kahjuks on xxxx Xxxx 80 just paljude ehitusettevõtjate poolt endiselt kasutusel; isegi ühe ettevõtte siseselt võib kasutuses olla mitu erinevat Talo-versiooni. Sellises keerulises olukorras pole loomulikult võimalik täita info masinloetavuse kriteeriumit.
Teised Soomes tuntumad ja enamkasutatavad klassifitseerimissüsteemid on näiteks:
• S2010 elektrivaldkonna liigitus kinnisvaraga seotud elektri- ja tehnosüsteemide liigitamiseks
ja struktureerimiseks, haldaja Sähkötieto ry;
• LVI2010 – seotud hoone tehnosüsteemidega, sisaldab nii kattuvusi kui vastuolusid;
• Korrashoiuliigitus 2009 – koostatud kinnisvara korrashoiuteenuste kvaliteedinõuete hindamiseks, põhineb eelkõige Talo90 ja S2000-liigitustel.
TTÜ-s toimunud ühisseminaril arutati, et kui mitmed lähiriikide tuntud klassifitseerimissüsteemid põhinevad näiteks standarditel ISO/IEC 81346-12 ja/või ISO 12006-2, siis nende põhimõtted on erinevad Soomes kasutatavatest süsteemidest. Seetõttu leiti, et enne edaspidiste otsuste tegemist selgitatakse, kes on Soomes peamised klassifitseerimissüsteemide sihtgrupid, millised on nende süsteemide kasutuseesmärgid ning kuidas on korraldatud liigituste sisu haldamine/juhtimine.
Soomes on klassifitseerimissüsteemide kasutamisel xxxx peamist sihtrühma:
• info tootjad – eelkõige projekteerijad, ehitustööstus ja ehitustulemus ehk ehitised. Projekteerijad on praeguste liigitustega suhteliselt rahul, kuid kattuvused tekitavad keerukaid olukordi eelkõige juhtudel, kui on vaja ühendada infra- ja hooneehitus;
• info ärakasutajad (ehk kasusaajad) – tellijad, eelarvestajad, ehitusplatsidel tegutsejad, ametnikud, kinnisvara korrashoidjad jne. Xxxxx xxxxx kasutajad pole praeguste liigitustega rahul, sest info lugemine on manuaalne, osa infost jääb kasutamata, olemasolevate liigituste põhimõtted on kohati ebaselged või pole sisu transkribeeritud kindlakskujunenud koodidega;
• kasutamist parandavad teenusepakkujad. Siia kuuluvad tarkvaraarendajad ja teenustepakkujad erinevatest valdkondadest. Xxxxx xxxxx esindajate vaatekohast killustatud liigitused raskendavad infohaldust ning mitmekordistavad tööd.
Klassifitseerimissüsteemide kasutuseesmärgid on erinevad – plaanimine, projekteerimine, mahuarvutused, hanked, ehitusjuhtimine, eelarvestamine, kinnisvara korrashoid, tooteinfo haldus jne. Vaatamata puudustele, tuleb neid klassifitseerimissüsteeme siiski kasutada.
Xxxxx xxxx, kui Soomes arutatakse ning otsitakse võimalusi paremate klassifitseerimissüsteemide väljatöötamiseks, jätkub arendustegevus olemasolevatega. BuildingSMART Finland (bSF) jätkab koordineerimist ja koostööprojekte ka väljaspool (näiteks Soome Geoloogiauuringute keskusega) ning bSF toel valminud mudelprojekteerimise juhendeid on plaanis kaasajastada. Terminoloogiavaldkonnas plaanitakse täiendada olemasolevaid sõnastikke, heaks koostööpartneriks on Sanastokeskus TSK.
8.2. Liigituste sobivusest infomudeli koostamiseks ja digitaalseks infohalduseks
N õ u d e d i n f o d i g i t a a l s ek s l u g e m i s e k s
Digilugemiseks vajalikud nõuded on muuhulgas:
• üheselt mõistetavus
• kindlakskujunenud mõisted
• ühtsed nimetused/ liigitused
o standardne teave omadustest
o sõnastikud
o info tüüp ja mõõtühik
o info asukoht andmestruktuuris
• standardne modelleerimisviis
Infomudelites oleva teabe efektiivseks kasutamiseks, peavad liigitused katma kogu omaduste info ja laienema xx xxxxx omadusteni. Kogu teave ei pea sisalduma projekteerija infomudelis xxxx mudelis olevatele komponentidele võib lisada lingid välistele infopankadele. Sellega tekib mõistlik modelleerimise viis ja välditakse kattuva info sisestamist erinevatesse kohtadesse. Modelleerimisnõudeid koostades tuleb arvestada, et mida rohkem on omadusi kirjeldavaid liigitusi, seda keerulisem on nende tehniline teostus xx xxxx enam võib mudelisse tekkida vigu. Liigitustesse ei xxx xxxx lisada ka laiendeid (nt mõõtmed), mis sisalduvad modelleerimise infovahetuse standardites (IDM, IM3, IM4, CML).
Uuritud liigitustest on xxxx InfraBIM-liigitus ja buildingSMART poolt koostatud omaduste üldmääratlused sobivad just info modelleerimiseks. Muudest liigitustest sobib teatud ulatuses xxxx Xxxx 2000. Automaatse infovahetuse seisukohast tekitavad probleeme eri liigituste vastuolud ja kattuvused ning Talo 80 omal ajal kohaldatud liigituse alusel ei ole digitaalne infovahetus võimalik.
O ma d u s e d j a n e n d e ü h t l u s t a mi n e
Liigitused peavad toetama ehitatud keskkonna füüsilist ja funktsionaalsest modelleerimist.
Infomudel koosneb asjadest ehk objektidest, mis kujutavad füüsilist ehitatud keskkonda. Ka nimetused (koodid) peavad kirjeldama füüsilisi objekte. Objektidel on atribuudid, mis on teave objektide omadustest. Näiteks materjaliteave ei pea sisalduma koodis, kuna see on üks atribuutidest.
Hooneehitamise liigitused ei määra infomudelis oleva teabe sisu. Digitaalse loetavuse võimaldamiseks tuleks teabe sisu ühtlustada. Üksikprojektidele on standardid koostatud, kuid xxxx xxxx osale infomudeli teabest. Tooteobjektina modelleeritavad ehitisosad (nt aknad, uksed, varustus) modelleeritakse tavaliselt tootekataloogide (raamatukogude) alusel. Nendes olev objektide teabe struktuur ja sisu erineb, kuna üldomadused ja tooteteave ei ole standarditud ja katalooge toodab heterogeenne hulk sobivuse arendajaid xx xxxxx valmistajaid. Probleemi on üritatud lahendada mh Suurbritannias, kus ehitusalase teabe eest vastutav NBS (National British Specification) on arendanud keskse, riiklikult rahastatud genealoogilise BIM- ehk infomudeleid sisaldava raamatukogu.
Ehitusfirmade elamuehituse arendustegevuses on standardimine kaugemale arenenud kui töövõtupõhisel ehitamisel, kuid objektikataloogide mitmekülgsusest põhjustatud probleemid ei ole lahendatud. Soovi korral on võimalus xxxxx xxx standardse teabesisaldusega objektikataloogide (raamatukogude) kasutamisele, mille teave oleks digitaalselt loetav. Objektikataloogide pakkumine on ebaühtlane ja ühtlustumise puudumisel ei xxxx projekteerimiseks vajalik komplekt ühtset teavet.
Projekteerijad kasutavad sageli üheaegselt erinevaid katalooge ja tulemuseks on objektitasandi mudeli keerukas teave. Standardsele tooteinfole on xxxxxx tellimus ja rahvusvaheliselt on käsil mitmeid projekte olukorra parandamiseks (mh CEN TC442/WG4, ETIM, NBS BIM Object Standard).
Käesoleval ajal kasutatakse liigitustes ja registrites palju tüüpjaotusi, mis on kindlaks kujunenud mõisted, nagu eri käsipuu- ja valgustipostide tüübid. Need eri „tüübid“ on rohkem nimetused või nende täiendav eritlus, mis modelleerimiseks ei sobi. Modelleerimisel peab objekti nimetus xxxxx xxxx käsipuu või valgustipost. Kasutusel olevad „tüübid“ tuleb jagada mitmeks iseseisvaks objektiga seotud atribuudiks, et need sobiksid ka modelleerimiseks. Näiteks Soome klassifikatsioonisüsteemi InfraBIM järgi objekti „kaev“ nimetus on näiteks vihmaveekaev xx xxxxx omadused, nagu kaane kõrgusmärk, materjal, maht, kaane koormusklass ja läbimõõdud, on kaevu atribuudid.
Elektrivarustuse projekteerimisel oleks näiteks valgustid praegusest S2010 liigitusest kasutuskohtadest olenevalt jagatud füüsiliselt eri tüüpi valgustiklassidesse (nagu seinavalgusti ETIM-liigituses) xx xxxx
oleksid omadused, mis vastaksid eri kasutuskohtade nõuetele (nt välisvalgustid leitakse andmebaasist nõutavate omaduste abil, nagu standardne pritsmeveekindlus).
8.3. Kokkuvõte, järeldused ja arendusettepanekud
Soome klassifitseerimissüsteemide uuringu tulemusel tehti allolevad järeldused18:
• Liigitused ei sobi digitaalse lugemise nõuetega.
• Liigituste haldamise hajusus on viinud liigituste omavahelisele sobimatusele.
• Liigituste lahknemine kahjustab eri valdkondade teabevahetust.
Märkimisväärselt erinevad hooneehituse ja infrasektori liigitused. Liigituste erinevus ja kattuvad nimetused põhjustavad jätkuvalt probleeme projekteerimisel ning ehitamisel. Praegused liigitused sobivad suhteliselt hästi üksikutele infotootjatele, nagu projekteerijad, kuid eri valdkondades tegutsevad või eri valdkondade teavet vajavad osalejad peavad olukorda keeruliseks. Valdav osa töörühmades osalejaid pidas liigituste ühtlustamist vajalikuks. Ühtsete klassifitseerimissüsteemiga saaks info liikuda sujuvalt ja digitaalselt loetavalt ühest protsessist teise, mille tulemusena muutuksid efektiivsemaks mahtude loendi koostamine, ehitamine ja muud info kasutusvaldkonnad.
• Elektrialal on kattev ja sobiv liigitus.
• Infraehituse xx xxxxx omadusi haldava liigituse olukord on suhteliselt hea. Infra-valdkonna esimene ühtne liigitus avaldati 2006. aastal. Seda on jätkuvalt arendatud ja teatud määral arvestatud ka mudelprojekteerimise vajadusi.
• Hooneehitus on jagatud erinevateks funktsionaalseteks liigitusteks. Lisaks on kasutusel mitmed paralleelsed liigituste versioonid. Hoonete esimesed liigitused avaldati 1940-ndate aastate lõpul xx xxxx on korduvalt ajakohastatud. Kuna põhijaotus on jäänud peaaegu samaks, on aastate jooksul kogunenud ajaloolist taaka ning uute versioonide kasutuselevõtt pole olnud hallatud ja kõikehõlmav.
• Ehitisosadele ei ole standardseid katvaid liigitusi. Ainult väike osa ehitisosade üldomadusi on harmoniseeritud. Info lugemine on manuaalne ja pole mõisted ei ole kirjendatud püsivate nimetustega.
Soomes korraldatud laiematel aruteludel ning töörühmades otsustati püstitada peamiseks eesmärgiks ühe, ühtse klassifitseerimissüsteemi ajakohastamine. Eesmärk peab olema paindlik liigitus, mis sobib mitme eri kasutuseesmärgiga xx xxxxxx sisalduvad kõik osavaldkonnad: liigitused, üldomadused ja tooteomadused. Liigitus peab olema ka paindlikult hallatav ja täiendatav. Selleks pakuti allpool loetletud tegevussmudeleid.
• Esimene alternatiiv on koostada uus rahvuslik klassifitseerimissüsteem, mille aluseks on mingi rahvusvaheline süsteem. ČSA koostatud aruande kohaselt sobivad info modelleerimiseks Rootsi CoClass ja Taani CCS. Samalaadsetele järeldustele on jõutud ka Soome proovitöödes. Rahvusvahelise süsteemi kohaldamine Soome tingimustega võib nõuda kompromisse ja haldusmudelis tuleb arvestada rahvusvahelise koostööga. Kulutusi võib kaasneda ka litsentsidega.
• Teine alternatiiv on jätkata praeguste liigituste arendamist nii, et avastatud puudused ja kattuvused parandatakse ning eri liigitused ühtlustatakse. Pikaajalise eesmärgi võimalik arengusuund on Talo- ja Infra-liigituste ühendamine.
• Kolmas alternatiiv on alustada valgelt lehelt ja koostada täiesti uus rahvuslik liigituste süsteem, mille aluseks on rahvusvahelised standardid. See alternatiiv on kõige ressursimahukam.
Soome uuringu lõppraportis sisalduvad ka järeldused ja ettepanekud:
18 Kiinteistö- ja rakentamisalan nimikkeistövertailu. Rakennustietosäätiö RTS. Loppuraportti 31.1.2019
Enne liigitussüsteemi uue arengusuuna valimist, tuleb koostada rahvusvaheliste liigituste võrdlus ja tutvuda lähemalt parimate välismaiste süsteemidega, nagu CoClass ja CCS. Töörühm soovitab koostööd näiteks Svensk Byggtjänst’i ja Tšehhi Standardiametiga (ČAS).
Heast uuest klassifitseerimissüsteemist ei piisa xxx xxxx ei hakata ulatuslikult kasutama. Uue süsteemi koostamisprotsessi ja eelkõige kasutuselevõtule tuleb kaasata kõik osalejad.
Arendamisel tuleb senisest enam arvestada ehitamise vaatenurka. Kuigi ehitamine on infovoo seisukohast xxxx vaheetapp, on sellel liigituste kasutuselevõtus oluline osa. Kui liigitused ei sobi ehitamiseks, on nende kasutuselevõtt ähmane ja teave ei täiene ehitamise ajal.
Liigituste arendamine tuleb sobitada terminoloogia ja sõnastike koostamisega (nagu KIRA- sõnastikega). Praegu ei ole liigituste terminoloogia ühtlustatud KIRA-sõnastikuga. Liigitustes vajatakse mõnevõrra rohkem termineid, xxx xxxx on tehnoloogilistes terminoloogiasõnastikes. Liigitustega koos tekib ka vajadus sõnastike koostamiseks.
Ehitisosade ja süsteemide üldiste, infomudelis kasutatavate omaduste teabe harmoniseerimisega tuleb koheselt alustada. Kuna olemasolevaid määratlusi on xxxxx xxxx ja nende kasutamine peaaegu olematu, ei ole tugevaid sektoreid veel tekkinud. Kõikidele sektoritele ja tegutsejatele ühtsete mõistete väljatöötamine võib seega alata peaaegu puhtalt lehelt ja seejuures on võimalik lähtuda rahvusvahelistest määratlustest. Töös võib kasutada olemasolevaid xxxx eeskujusid nagu BEC (betoonelementide modelleerimisjuhend) xx XXXX.
Vahetuid meetmeid nõuab ka tooteinfo harmoniseerimine, mille aluseks peab olema CEN TC442 töögrupis koostatav Product Data Template-standard ja muud rahvusvahelised tooteinfo standardid, nagu buildingSMART DataDictionary (bSDD).
Lisaks märgiti uuringu lõppraportis, et olenemata sellest, milline klassifitseerimissüsteemi arendustee valitakse, tuleb tegelda ka muude lähiaja arendustega, nagu BIM-liigituste ja LVI2010-liigituste koordineeritud laiendamine.
8.4. Uuringu lõppraporti järgsed tegevused Soomes ja liitumine CoClass koostööprojektiga
Soome klassifitseerimissüsteemide uuringu tulemuste avalik tutvustus toimus 5.02.2019 Helsinkis Rakennustieto OY-s. Arvuka kuulajaskonna hulgas olid erinevate ehitusvaldkondade esindajad, kes kõik kasutavad igapäevaselt erinevaid klassifitseerimissüsteeme ning kes kindlasti olid huvitatud, milliseid arenguteid on võimalik valida, et saada senistele liigitustele mugavam kasutusviis. Uuringu lõppraportis pakutud kolmest võimalikust tegevusmudelist oli esimeseks mõne rahvusvahelise süsteemi kohandamine ja kasutuselevõtt (näiteks Rootsi CoClass või Taani CCS). Selle tee valimisel pakkus soomepoolne uuringurühm välja lisauuringu läbiviimise nende süsteemide eraldi testimiseks.
Toimunud seminaril osalenud uuringu tellija ehk Soome Keskkonnaministeeriumi esindaja sõnas, et iga uus uuring lisaks täiendavatele kuludele lükkab oluliselt edasi klassifitseerimissüsteemidega seotud valikuid ning Soome lähiriigid on oma sammude tegemisel otsustavamad olnud.
Seminaril osalenud Eesti klassifitseerimissüsteemi töörühma esindajad tutvustasid oma seniseid töötulemusi ning esitasid väljakutse nn Eesti-Soome-Rootsi kolmikliidu moodustamiseks, et alustada CoClass klassifitseerimissüsteemi arendamist ja kasutust ka lähiriikides. Seda arenguteed toetavad klassifitseerimissüsteemide spetsialistid ka Tšehhi Vabariigis ning neilgi läbiviidud põhjaliku uuringu tulemus erinevate maailmas tuntud ja rahvuslike süsteemide vahel näitas, et CoClass reiting oli kõige kõrgem. Sama tulemuseni jõudis ka Eesti töörühm, sest xxxx XxXxxxx vastab MKM ÜKS xxxxx peamistele kriteeriumitele – uus süsteem peab hõlmama kõiki ehitisi (nii hooneid kui ka rajatisi) ning olema elukaareülene.
Soomes toimunud seminari järgselt võtsid põhjanaabrid mõtlemisaega edaspidiste sammude astumiseks. Sealse Keskkonnaministeeriumi spetsialistid xxxx toetasid CoClass süsteemi ülevõtmist ning ministeeriumi esindajad osalesid ka mitmepoolsetel kohtumistel, kuid esialgu polnud selge, kes
reaalselt püstitatud eesmärki realiseerima hakkab. Soomes läbiviidud uuring oli nö ühekordne projekt selleks komplekteeritud meeskonnaga, kuid uue klassifitseerimissüsteemi ülevõtmiseks ning ühiseks arendamiseks koostöös lähiriikidega on vaja juhtivat ettevõtet või organisatsiooni, kellel oleks valdkonnas pikaajaline kogemus, usaldus ja võimekus suuri projekte ellu viia. Pärast pikki arutelusid jõuti veendumusele, et parim partner CoClass International süsteemi väljaarendamisel ja edaspidisel haldamisel on Rakennustietosäätiö RTS (Soome Ehitusteabe Fond), kes oli juhtpartner ka toimunud klassifikaatorite uuringus.
Koostöö sai ametliku heakskiidu, kui 28. mail 2019.a. allkirjastasid Eesti, Rootsi, Soome ja Tšehhi esindajad ühiste kavatsuste kokkuleppe ehituse ühtse klassifitseerimissüsteemi CoClass International välja arendamiseks ja edaspidiseks haldamiseks. Kokkuleppega lubavad riigid 1. jaanuariks 2020.a. välja arendada CoClass International haldus- ja arendusmudeli. Xxxxx 1 on toodud allkirjastatud kokkuleppe koopia.
9. TÖÖRÜHMA EDASINE TEGEVUSKAVA KUNI 2020 SEPTEMBRI LÕPUNI
Tabel 7 annab detailsema ülevaate töörühma planeeritud tegevustest 2019. aastal. Käesoleva töökava koostamisel on lähtutud sellest, et on saavutatud esialgne kokkulepe CoClass juhtkonnaga koostöö alustamiseks.
Tabel 7 Töörühma planeeritud tegevused kuni 2020.aasta septembri lõpuni
# | Tegevused ja nende lühikirjeldus | Ajahorisont |
1 | ühtsete põhimõtete väljatöötamine koostöös erialaliitudega klassifitseerimise moodulite õpetamiseks erinevates õppekavades xx xxxxx arvestamiseks standardites | 2019 II p-a |
• kõrgkoolides • kutsehariduses • kutsestandardites | ||
2 | klassifitseerimisalased täienduskoolituse ja teavitusseminaride kavandamine ja läbiviimine Eesti ehitussektori erinevatele huvigruppidele | |
• Ehituskeskuses | algavad oktoober 2019 | |
• TTÜ avatud ülikoolis | alates jaan.2020 | |
3 | klassifitseerimisalase õppe- ja juhendvara koostamine ja publitseerimine | pidevalt |
• CoClass käsiraamatu elektroonse versiooni toimetamine sügis 2019 | ||
4 | CoClass Eesti ärimudeli kontseptsiooni loomine | nov 2019 |
5 | töö ehitusvaldkonna terminoloogiaga | pidevalt |
6 | pilootimise jätkamine | pidevalt, sõltub eelduste täitmisest |
• CoClass tarkvaralise toe hankimine/proovilitsents • valmistada ette eeldused pilootimise läbiviimiseks digikeskkonnas | ||
7 | CoClass’il põhineva töökeskkonna põhimõtete kujundamine Eestis | pidevalt |
• süsteemi juurutamisega kaasnev mõju kirjeldamine erinevatele õigusaktidele, juhendmaterjalidele, tegevusvaldkondadele • rahvuslike „tabelite“ defineerimine ja eelduste loomine nende pidevaks kaasajastamiseks | ||
8 | koostöö rahvusvaheliste partneritega | pidevalt vastavalt erikokkulepetele |
Kirjandusallikate kasutamine on dubleeritud vastava lehekülje joonealustes viidetes
• CoClass koduleht: xxxxx://xxxxxxx.xxxxxxxxxx.xx/xxxxx
• CoClass, CoClass Informationshantering för byggd miljö. Käsikirja 5. osa tõlge. ÜKS töödokument., 2019.
• CoClass, CoClass Informationshantering för byggd miljö. Käsikirja 6. osa tõlge. ÜKS töödokument., 2019.
• CoClass, Questions and answers from Xxxx Xxxxxxxxx through e-mail, 2019.
• Xxx Xxxxxxx. Suur samm: Eesti alustas väliskoostööd ühtse klassifitseerimissüsteemi loomiseks Äripäev, 29.mai 2019. xxxxx://xxx.xxxxxxxxxxxxx.xx/xxxxxxx/0000/00/00/xxxx-xxxx-xxxxx-xxxxxxx-xxxxxxxxxxxxx-xxxxx- klassifitseerimissusteemi-loomiseks
• ISO 12006-2, Building construction - Organization of information about construction works - Part 2: Framework for classification, Genf, Šveits, 2015.
• Kaljumets, T. Ulmas, H, Ehitusinformatsiooni klassifitseerimissüstemi analüüs ja testimine CoClass näitel, Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 2019.
• Kiinteistö- ja rakentamisalan nimikkeistövertailu. Rakennustietosäätiö RTS. Loppuraportti 31.1.2019
• Koostöö CoClass’i kaasabil, Rahvusvaheline seminar 28.mai 2019, xxxxx://xxxxxxx.xx/xxxxxxxx-xxxx/xxxxxxx_xxxxxxx/
• Xxxxxx xxxxx 00 korterelamu. Arhitektuuri tööprojekt, Tallinn: Esplan OÜ, 2018.
Kirjavahetus CoClass esindajatega
8.november 2018.a. xxxx Xxxx Xxxxxxxxx’ile
Hi
Much has changed since we had the contact last time – it was in May in Tallinn.
In June our Ministry of Economic Affairs published the tender for construction classification system to be developed/prepared/proposed for Estonia.
And we (our university academic team) won this two year tender/contract. We started our activities in September as we wanted to have our summer-holidays.
For couple of months we have worked with the existing information and we have been consulting also the local stakeholders, but also the interested bodies in our neighbouring countries.
It is clear from the very beginning that we in Estonia would not create our own, unique classification system. The question is – which one from the existing ones will suit the best for us.
The international project Rail Baltic (high-speed railway line from Europe through Latvia and Lithuania up to Tallinn) announced that they will start using UNICLASS 2015.
By today we have come to the point that CoClass is the most suitable for us, for a small community and for our small construction market. And this is the reason why I am writing now…
How to go on from this point?! This is the question…
First of all – would this proposal be attractive and acceptable for you, or in fact, for the owner of CoClass – who is the owner of this system/product?
Talking to our Ministry top-management representatives they have showed up their full support. They have promised me to support this initiative also on the state level (when Government/Ministry representatives will meet, or our Embassy may also be involved when negotiations will start).
Of course, currently the decision is not 100% done. We have not ‘touched’ the system yet. As you yourself said during your lectures – there are no use cases yet.
We as well will need to try the system. Currently we have even the possible projects available for testing. A municipal house in Tallinn (City Government as the owner/client) and several road/highway reconstruction projects our Road Administration has proposed. And we can start with the case studies right now – in fact from the beginning of the next (2019) year.
As I mentioned, we have been working/discussing with our neighbours (Latvia, Lithuania, Finland, Czeck) about this topic as well. They all have the similar interest, but it seems we are couple of steps ahead of them. And we have chosen much quicker programme for us as they. Though they have no clear national authority decisions, they are still looking on us – can we manage the situation and what will be the results. If we will be lucky and happy, quite probably they will follow – perhaps not all of them. Of course, nobody can guarantee what the national politicians will say and decide and there are also some elections in the air…
Therefor now – what are your first impressions and thoughts related to this topic.
If fully negative – then there is nothing to do and we have to go for some different scheme.
If the idea has some value for you (but generally for us all), so we can go on discussing it in more detail.
On Dec 13 we have the national construction sector forum ‘Build 2019+’ here in Tallinn when all the national key actors are here and the Ministry representatives will inform them about the further steps in the sector. And for me as well – there is a 30 min slot booked for me to inform about classification.
Can we cooperate on CoClass topic?
I would be ready to make a trip to Stockholm to discuss the general background for this joint project, if it is attractive and interesting.
My regards Xxxxx
9.november 2018.a. Xxxx Xxxxxxxxx’i vastuskiri
Hi Xxxxx,
This is great news! We would love to assist you in testing CoClass in a real project, and hopefully from there come to a long-term agreement on Estonian use of CoClass.
Xxxxxx Xxxxxxxxx, the product manager of CoClass, has a day off today. I will discuss your interest with him on Monday, and we will get back to you. It sounds like a good idea to have you and perhaps some more people coming to Stockholm, and then us visiting you on Build19+ in December. Perhaps first a Skype meeting to get acquainted with each other as a first step?
We’ll be back! Klas
Regards,
Xxxx Xxxxxxxxx
Head of Systematics, CoClass
AB Svensk Byggtjänst, 113 87 Stockholm Visitin address: Xxxxxxxxx 00
Mobile: x00 00-000 00 00
14.november 2018.a. Xxxx Xxxxxxxxx’i abipalve
Dear Xxxxx and Xxxxxxxx,
I am writing to you in hope of your support in an urgent and important matter. You have both shown a serious interest in using CoClass in your country. Such a cooperation around the use of the IEC/ISO 81346 series of standards could greatly benefit all of us.
However, there is a significant risk that CoClass will make some seemingly small but in my view serious deviations from 81346 Part 2 and Part 12. This is due to a proposal from Trafikverket (the Swedish Transport Administration), based on their interpretation of the use of 81346-1 in long-term asset management.
I attach a PowerPoint file showing what they are after, which can be summarized like this:
1. Classes of components are listed in 81346-2. In the current version from 2010, functional objects are classified in two levels. Example: M Providing mechanical energy for driving purposes, with subclass
e.g. MA Driving by electromagnetic force. In the proposed new version, the two levels are revised, and a third level is added, e.g. MAA Electric motor and MAB Stepper motor.
2. Trafikverket has now decided that in reference designation of objects, you must use a two-letter class, since this would show a “basic function”. As they see it, the third level is a technical solution to the function, and this might be replaced during the long period of use. This is in my view wrong. As you can see in the example, class MA is a technical solution (electromagnetic force), which can be substituted by e.g. class ML Driving by mechanical force. Both of these designate the function of “providing mechanical energy for driving purposes”, but use different technical solutions.
3. Classes of functional and technical systems for construction are listed in 81346-12. Classes for the basic space creating structures of the construction entities are A Ground system, B Wall system, C Slab system and D Roof system. Class C includes all vertical systems; walls as well as columns. In CoClass, we are establishing types of these systems for different kinds of construction entities. For a bridge, we propose A20 Foundation, B70 Column system and C51 Fixed bridge superstructure system (the “bridge slab”).
4. Trafikverket has now decided that a bridge construction shall have just one “asset system” called C51 Fixed bridge, including columns and foundation. This is a deviation from the principles of 81346- 12.
5. In the proposed new 81346-2, the class U Holding object has a subclass UL Structural support object, which has subclasses such as ULD Column, ULE Beam and ULC Slab plate. For a bridge, the column would typically be used in the column system; the beam would be used in a fixed bridge superstructure system; the base plate would be used in the foundation.
6. Since Trafikverket has decided to use only the two-letter code for components, and since the bridge in their view is only one functional system, they have proposed to IEC that class UL in the coming version of 81346-2 should be split into five different classes, e.g. UE Structural object in ground, UF Vertical structural object, and UG Horizontal structural object. This was rejected by IEC, since the position and orientation of the object is shown by its connection to a specific functional system.
My problem now is that Trafikverket has convinced the CoClass steering committee that we must change CoClass in order to satisfy Trafikverket’s way of thinking. My organization Svensk Byggtjänst (the Swedish Building Centre) had to agree to this, since Trafikverket is a big sponsor, and their use of CoClass is an important driving force for the rest of the Swedish market.
In my view, this decision needs to be reversed. CoClass must not change the classification of 81346 Part 2 and 12; it should simply make useful additions to it. If 81346 is to be used as “the” international language for construction classification, then national deviations must be avoided!
If you agree with me, and if the situation I have described would affect your view on the usefulness of CoClass, then I urge you to get in contact with Xxxx Xxxxxxxxxx, CEO of BIM Alliance Sweden and chair of the CoClass steering committee. It is not too late to put things right!
As for Trafikverket, if they are to stick to their strange view on how to use 81346 for reference designation, they can easily make translations from the standard to their own coding when they add the data to their asset management system.
They will do this anyway, since they will create their own types of functional systems based on the classes for technical systems! For some other strange reason, they will not follow the structure of the designation described in 81346-12, using Functional system > Technical system > Component (F.TT.CCC). Instead, they will skip the technical system level. They will also use letters instead of numbers showing types of systems, so their code will be XXX.XX. (More of this in the PowerPoint file.)
So: if you want so help me, please contact Xxxx Xxxxxxxxx xxxx.xxxxxxxxx@xxx.xx. Just a brief message is sufficient, describing your interest in CoClass and if the proposed deviation from the standard would affect your decision.
This is urgent; the CoClass steering committee meets on Monday 19th of November! Best regards, and please excuse this long e-mail!
Klas
Xxxx Xxxxxxxxx
Head of Systematics, CoClass
AB Svensk Byggtjänst, 113 87 Stockholm Visitin address: Xxxxxxxxx 00
Mobile: x00 00-000 00 00
16.november 2018.x. xxxx Xxxx Xxxxxxxxx’ile
Xx. Xxxx Xxxxxxxxx
The Swedish Centre for Innovation and Quality in the Built Environment
Dear Xx. Xxxxxxxxx,
Currently CoClass is considered as one of the most well-structured classification system for the construction sector in the Baltic Sea Region (BSR). The reason for this from the academic point of view is following reliable international standards and guidelines.
In Estonia our construction sector is interested in introducing a reliable classification system based on international standards. For us the major benefits of CoClass are that it unifies buildings/houses and infra-facilities, but also the system allows to cover the full lifecycle for the built environment.
The main positive value of CoClass is that it follows the framework proposed by ISO 12006-2:2015 and IEC/ISO 81346 series of standards. This will allow at least in the future when these standards will be updated on regular bases to update also the full classification system without great problems. But today
– when following these standards there is the full guarantee for cooperation between these countries and companies (especially in the BSR) who have found and are accepting the benefits of CoClass.
Jointly developed and used software solutions can support the above mentioned cooperation.
As currently the Baltic States (EE, LV, LT) are related to a major infrastructural development – the Rail Baltic railway project – our interest would be to recommend CoClass for this project as well to avoid possible mis-management and low efficiency issues between our national markets generally and the one, but still major project. Shortly – small markets will require a single unified classification system.
Stability and following the international standards will be the greatest guarantees for us when looking for cross-border cooperation possibilities with CoClass.
Based on the activities and intentions described above, international standards should not be modified on national basis as we hope to begin a positive international cooperation in this matter with a number of European countries in BSR.
Sincerely Xxxxx Xxxxx
Professor of Tallinn University of Technology
Project manager for developing construction classification system in Estonia
15. november 2018
20.november 2018.a. Xxxx Xxxxxxxxx’i vastuskiri
Dear Xx Xxxxx,
Thank you for your mail. We are pleased to hear that you have interest in our new classification system CoClass and have plans to implement it in Estonia.
I am chairman of the board for the owner group of CoClass, but the operational work is done by the organization Svensk Byggtjänst, where Xxxxxx Xxxxxxxxx xxxxxx.xxxxxxxxx@xxxxxxxxxx.xx is the manager for the product. I refer to Xxxxxx for further discussion and collaboration between our countries.
Best Regards
/Xxxx Xxxxxxxxx
Xxxx Xxxxxxxxx, VD xxxx.xxxxxxxxx@xxxxxxxxxxx.xx 000-000 00 00
BIM Alliance Sweden Xxxxxxxxxxxxxx 00
111 51 Stockholm
000-000 00 00
Heade kavatsuste kokkulepe
CoClass klassifikaatoriga klassifitseerimise tulemused
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
Ei kohaldata | ||||||||||
Kortermaja | ||||||||||
EI kohaldata | ||||||||||
B | 10 | Väliseina süsteem | ||||||||
BD | 40 | 01 | Välissein VS-01 | =B10.BD40_01 | ||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,12 W/m²K | =B10.BD40_01.UF#01.THTH | ||||||||
MSMQ | Kaal 720 kg/m² | =B10.BD40_01.UF#01.MSMQ | ||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | =B10.BD40_01.UF#01.FRRG | ||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥57dB | =B10.BD40_01.UF#01.ACSU | ||||||||
NESN | VS- | =B10.BD40_01.UF#01.NESN | ||||||||
NENR | 01 | =B10.BD40_01.UF#01.NENR | ||||||||
NCB | 01 | Välisseina betoonist väliskiht | =B10.BD40_01.NCB01 | |||||||
MLML | Materjal betoon | =B10.BD40_01.NCB01.MLML | ||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_01.NCB01.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 100 mm | =B10.BD40_01.NCB01.METK | ||||||||
BLPR | Impregneeritud | =B10.BD40_01.NCB01.BLPR | ||||||||
SFPT | Värvi tüüp Penosil Premium Watersil | =B10.BD40_01.NCB01.SFPT | ||||||||
SFCO | Värvitoon naturaalne | =B10.BD40_01.NCB01.SFCO | ||||||||
RQA | 06 | SPU soojustus | =B10.BD40_01.RQA06 | |||||||
MLML | Materjal SPU | |||||||||
METK | Paksus 180 mm | =B10.BD40_01.RQA06.METK | ||||||||
UFC | 01 | Välisseina kandev betoonkiht | =B10.BD40_01.UFC01 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_01.UFC01.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 180 mm | =B10.BD40_01.UFC01.METK | ||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B10.BD40_01.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 40 | 02 | Välissein VS-02PM | =B10.BD40_02 | ||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,12 W/m²K | |||||||||
MSMQ | Kaal 770 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥57dB | |||||||||
NESN | VS- | |||||||||
NENR | 02PM | |||||||||
NCB | 02 | Välisseina betoonist väliskiht | =B10.BD40_02.NCB02 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_02.NCB02.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 80 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate tellisplaat | |||||||||
SFCO | Värvitoon tumehall Grafiitti | |||||||||
RQA | 07 | Kivivill soojustus | =B10.BD40_02.RQA07 | |||||||
MLML | Materjal kivivill | |||||||||
METK | Paksus 250 mm | |||||||||
UFC | 02 | Välisseina kandev betoonkiht | =B10.BD40_02.UFC02 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_02.UFC02.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 200 mm | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B10.BD40_02.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 100 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 40 | 03 | Välissein VS-02PV | =B10.BD40_03 | ||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,12 W/m²K | |||||||||
MSMQ | Kaal 770 kg/m² |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥57dB | |||||||||
NESN | VS- | |||||||||
NENR | 02PV | |||||||||
NCB | 02 | Välisseina betoonist väliskiht | =B10.BD40_03.NCB02 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_03.NCB02.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 80 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate tellisplaat | |||||||||
SFCO | Värvitoon valge Tuchi | |||||||||
RQA | 07 | Kivivill soojustus | =B10.BD40_03.RQA07 | |||||||
MLML | Materjal kivivill | |||||||||
METK | Paksus 250 mm | |||||||||
UFC | 02 | Välisseina kandev betoonkiht | =B10.BD40_03.UFC02 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_03.UFC02.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 200 mm | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B10.BD40_03.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 100 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 40 | 04 | Välissein VS-03PV | =B10.BD40_04 | ||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,12 W/m²K | |||||||||
MSMQ | Kaal 720 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥57dB | |||||||||
NESN | VS- | |||||||||
NENR | 03PV | |||||||||
NCB | 02 | Välisseina betoonist väliskiht | =B10.BD40_04.NCB02 | |||||||
MLML | Materjal betoon |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_04.NCB02.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 80 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate tellisplaat | |||||||||
SFCO | Värvitoon valge Tuchi | |||||||||
RQA | 06 | SPU soojustus | =B10.BD40_04.RQA06 | |||||||
MLML | Materjal SPU | |||||||||
METK | Paksus 180 mm | |||||||||
UFC | 01 | Välisseina kandev betoonkiht | =B10.BD40_04.UFC01 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_04.UFC01.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 180 mm | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B10.BD40_04.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 40 | 05 | Välissein VS-04 | =B10.BD40_05 | ||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,12 W/m²K | |||||||||
MSMQ | Kaal 740 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥55dB | |||||||||
NESN | VS- | |||||||||
NENR | 04 | |||||||||
NCB | 01 | Välisseina betoonist väliskiht | =B10.BD40_05.NCB01 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_05.NCB01.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 100 mm | |||||||||
BLPR | Impregneeritud | |||||||||
SFPT | Värvi tüüp Penosil Premium Watersil | |||||||||
SFCO | Värvitoon naturaalne | |||||||||
RQA | 07 | Kivivill soojustus | =B10.BD40_05.RQA07 |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
MLML | Materjal kivivill | |||||||||
METK | Paksus 250 mm | |||||||||
UFC | 02 | Välisseina kandev betoonkiht | =B10.BD40_05.UFC02 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass XC4+XF1 | =B10.BD40_05.UFC02.EVCL | ||||||||
METK | Paksus 200 mm | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B10.BD40_05.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
AD | 40 | 01 | Seinaava aknale | =B10.AD40_01 | ||||||
QQA | 01 | Aken A-01 | -B10.AD40_01.QQA01 | |||||||
NESN | A- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
MEWD | Xxx xxxxx 3000 mm | |||||||||
MEHE | Ava kõrgus 2000 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 01 | Aknaraam, fikseeritud | -B10.AD40_01.UNA01 | |||||||
MLML | Materjal puit-alumiinium | |||||||||
SFCO | Värvitoon väljas RAL6005 | |||||||||
SFCO | Värvitoon sees valge | |||||||||
SFML | Pinnakate väljas pulbervärv | |||||||||
SFML | Pinnakate sees peits | |||||||||
UNC | 01 | Aknaraami avatav osa | -B10.AD40_01.UNC01 | |||||||
MLML | Materjal puit-alumiinium | |||||||||
SFCO | Värvitoon väljas RAL6005 | |||||||||
SFCO | Värvitoon sees valge | |||||||||
SFML | Pinnakate väljas pulbervärv | |||||||||
SFML | Pinnakate sees peits |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
NAA | 01 | Klaaspakett | -B10.AD40_01.NAA01 | |||||||
MLML | Materjal kolmekordne argoontäidisega klaaspakett | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 | |||||||||
WMC | 01 | Veeplekk | -B10.AD40_01.WMC01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
SGD | 01 | Käepide | -B10.AD40_01.SGD01 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_01.UPB01 | |||||||
NCF | 01 | Aknalaud | -B10.AD40_01.NCF01 | |||||||
METK | Paksus 25 mm | |||||||||
MLML | Materjal - MDF | |||||||||
SFML | Pinnakate - xxxxx xxxxx lakitud | |||||||||
SFCO | Värvitoon - naturaalne | |||||||||
AD | 40 | 02 | Ukseava uksele VU-01 | =B10.AD40_02 | ||||||
QQC | 01 | Uks VU-01 | -B10.AD40_02.QQC01 | |||||||
NESN | VU- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
MEWD | Xxx xxxxx 4600 mm | |||||||||
MEHE | Ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
MEWO | Avatava xxx xxxxx 2000 xx | |||||||||
XXXX | Avatava ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 02 | Ukseraam, fikseeritud | -B10.AD40_02.UNA02 | |||||||
MLML | Materjal alumiinium, teras |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFCO | Värvitoon RAL6005 | |||||||||
SFML | Pinnakate pulbervärv | |||||||||
NAA | 02 | Klaaspakett | -B10.AD40_02.NAA02 | |||||||
MLML | Materjal kolmekordne argoontäidisega klaaspakett, mõlemal välisküljel turvaklaas | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 | |||||||||
QSA | 01 | Lukk- elektriline SL500 | ||||||||
SGD | 02 | Käepide elektriline | -B10.AD40_02.SGD02 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_02.UPB01 | |||||||
AD | 40 | 03 | Ukseava uksele VU-02 | =B10.AD40_03 | ||||||
QQC | 02 | Uks VU-02 | -B10.AD40_03.QQC02 | |||||||
NESN | VU- | |||||||||
NENR | 02 | |||||||||
MEWO | Avatava xxx xxxxx 1600 xx | |||||||||
XXXX | Avatava ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 02 | Ukseraam, fikseeritud | -B10.AD40_03.UNA02 | |||||||
MLML | Materjal alumiinium, teras | |||||||||
SFCO | Värvitoon RAL6005 | |||||||||
SFML | Pinnakate pulbervärv | |||||||||
NAA | 02 | Klaaspakett | -B10.AD40_03.NAA02 | |||||||
MLML | Materjal kolmekordne argoontäidisega klaaspakett, mõlemal välisküljel turvaklaas | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
QSA | 02 | Lukk- SW300 | -B10.AD40_03.QSA02 | |||||||
SGD | 03 | Käepide Diamantek Stylish SC 1400/38 | -B10.AD40_03.SGD03 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_03.UPB01 | |||||||
AD | 40 | 04 | Ukseava uksele VU-03 | =B10.AD40_04 | ||||||
QQC | 03 | Uks VU-03 | -B10.AD40_04.QQC03 | |||||||
NESN | VU- | |||||||||
NENR | 03 | |||||||||
MEWO | Avatava xxx xxxxx 1600 xx | |||||||||
XXXX | Avatava ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 02 | Ukseraam, fikseeritud | -B10.AD40_04.UNA02 | |||||||
MLML | Materjal alumiinium, teras | |||||||||
SFCO | Värvitoon RAL6005 | |||||||||
SFML | Pinnakate pulbervärv | |||||||||
NAA | 02 | Klaaspakett | -B10.AD40_04.NAA02 | |||||||
MLML | Materjal kolmekordne argoontäidisega klaaspakett, mõlemal välisküljel turvaklaas | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 | |||||||||
QSA | 03 | Lukk- LC302 | -B10.AD40_04.QSA03 | |||||||
SGD | 03 | Käepide Diamantek Stylish SC 1400/38 | -B10.AD40_04.SGD03 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_04.UPB01 | |||||||
AD | 40 | 05 | Ukseava uksele VU-04 | =B10.AD40_05 | ||||||
QQC | 04 | Uks VU-04 | -B10.AD40_05.QQC04 | |||||||
NESN | VU- | |||||||||
NENR | 04 | |||||||||
MEWD | Xxx xxxxx 2300 mm | |||||||||
MEHE | Ava kõrgus 2500 mm |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
MEWO | Avatava xxx xxxxx 1800 xx | |||||||||
XXXX | Avatava ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 02 | Ukseraam, fikseeritud | -B10.AD40_05.UNA02 | |||||||
MLML | Materjal alumiinium, teras | |||||||||
SFCO | Värvitoon RAL6005 | |||||||||
SFML | Pinnakate pulbervärv | |||||||||
NAA | 02 | Klaaspakett | -B10.AD40_05.NAA02 | |||||||
MLML | Materjal kolmekordne argoontäidisega klaaspakett, mõlemal välisküljel turvaklaas | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 | |||||||||
QSA | 04 | Lukk- LE314 | -B10.AD40_05.QSA04 | |||||||
SGD | 03 | Käepide Diamantek Stylish SC 1400/38 | -B10.AD40_05.SGD03 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_05.UPB01 | |||||||
AD | 40 | 06 | Ukseava uksele VU-05 | =B10.AD40_06 | ||||||
QQC | 05 | Uks VU-05 | -B10.AD40_06.QQC05 | |||||||
NESN | VU- | |||||||||
NENR | 0 | |||||||||
MEWD | Xxx xxxxx 2300 mm | |||||||||
MEHE | Ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
MEWO | Avatava xxx xxxxx 1800 xx | |||||||||
XXXX | Avatava ava kõrgus 2500 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw≥35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U≤0,8 W/m²K | |||||||||
UNA | 02 | Ukseraam, fikseeritud | -B10.AD40_06.UNA02 | |||||||
MLML | Materjal alumiinium, teras | |||||||||
SFCO | Värvitoon RAL6005 |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFML | Pinnakate pulbervärv | |||||||||
NAA | 02 | Klaaspakett | -B10.AD40_06.NAA02 | |||||||
MLML | Materjal kolmekordne argoontäidisega klaaspakett, mõlemal välisküljel turvaklaas | |||||||||
NETP | Tüüp SGG COOL-LITE | |||||||||
NETP | Tüüp klaaspaketi vaheliist Swisspacer Ultimate | |||||||||
NETD | Tüübikirjeldus g≤0,3 | |||||||||
QSA | 04 | Lukk- LE314 | -B10.AD40_06.QSA04 | |||||||
SGD | 03 | Käepide Diamantek Stylish SC 1400/38 | -B10.AD40_06.SGD03 | |||||||
UPB | 01 | Hinged | -B10.AD40_06.UPB01 | |||||||
B | 20 | Siseseina süsteem | ||||||||
BD | 10 | 01 | Kandev sisesein SS-01 | =B20.BD10_01 | ||||||
MSMQ | Kaal 520 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥61dB | |||||||||
NESN | SS- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
UFC | 03 | Seinapaneel | =B20.BD10_01.UFC03 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
METK | Paksus 200 mm | |||||||||
FSA | 01 | Krohv | =B20.BD10_01.FSA01 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSA | 02 | Krohv | =B20.BD10_01.FSA02 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSB | 01 | Värv | =B20.BD10_01.FSB01 | |||||||
SFCO | Värvitoon: hele, valkjas | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B20.BD10_01.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 10 | 02 | Kandev sisesein SS-06 | =B20.BD10_02 | ||||||
MSMQ | Kaal 645 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥61dB | |||||||||
NESN | SS- | |||||||||
NENR | 06 | |||||||||
UFC | 04 | Seinapaneel | =B20.BD10_02.UFC04 | |||||||
MLML | Materjal betoon | |||||||||
METK | Paksus 300 mm | |||||||||
FSA | 01 | Krohv | =B20.BD10_02.FSA01 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSA | 02 | Krohv | =B20.BD10_02.FSA02 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSB | 01 | Värv | =B20.BD10_02.FSB01 | |||||||
SFCO | Värvitoon: hele, valkjas | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B20.BD10_02.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 50 | 01 | Mittekandev sisesein SS-02 | =B20.BD50_01 | ||||||
MSMQ | Kaal 115 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass EI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus 47dB | |||||||||
NESN | SS- | |||||||||
NENR | 02 | |||||||||
UFC | 05 | Plokksein | =B20.BD50_01.UFC05 | |||||||
MLML | Materjal kergkruusplokk Fibo 3 või analoog |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
METK | Paksus 150 mm | |||||||||
FSA | 01 | Krohv | =B20.BD50_01.FSA01 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSA | 02 | Krohv | =B20.BD50_01.FSA02 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSB | 01 | Värv | =B20.BD50_01.FSB01 | |||||||
SFCO | Värvitoon: hele, valkjas | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B20.BD50_01.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 50 | 02 | Mittekandev sisesein SS-03 | =B20.BD50_02 | ||||||
MSMQ | Kaal 100 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass EI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥43dB | |||||||||
NESN | SS- | |||||||||
NENR | 03 | |||||||||
UFC | 06 | Plokksein | =B20.BD50_02.UFC06 | |||||||
MLML | Materjal kergkruusplokk Fibo 5 või analoog | |||||||||
METK | Paksus 100 mm | |||||||||
FSA | 01 | Krohv | =B20.BD50_02.FSA01 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSA | 02 | Krohv | =B20.BD50_02.FSA02 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
FSB | 01 | Värv | =B20.BD50_02.FSB01 | |||||||
SFCO | Värvitoon: hele, valkjas | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B20.BD50_02.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv | |||||||||
METK | Paksus 10 mm |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFML | Pinnakate värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon hele, valkjas | |||||||||
BD | 30 | 01 | Mittekandev sisesein SS-04 | =B20.BD30_01 | ||||||
MSMQ | Kaal 60 kg/m² | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus ≥44dB | |||||||||
NESN | SS- | |||||||||
NENR | 04 | |||||||||
UFC | 07 | Karkassein | =B20.BD30_01.UFC07 | |||||||
MLML | Materjal metallkarkass Gyproc XR või analoog | |||||||||
METK | Paksus 95 mm | |||||||||
RQA | 02 | Mineraalvill | =B20.BD30_01.RQA02 | |||||||
NCB | 04 | Kipsplaat Gyproc Habita | =B20.BD30_01.NCB04 | |||||||
METK | Paksus 12,5 mm | |||||||||
NEMF | Tootja Gyproc | |||||||||
NETP | Tüüp Habita | |||||||||
BD | 50 | 03 | Mittekandev sisesein SS-05 | =B20.BD50_03 | ||||||
MSMQ | Kaal 175 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass EI 60 | |||||||||
ACSU | Õhumürapidavus 39+39dB | |||||||||
NESN | SS- | |||||||||
NENR | 05 | |||||||||
UFC | 08 | Plokksein | =B20.BD50_03.UFC08 | |||||||
MLML | Materjal kergkruusplokk Fibo Lux 88 | |||||||||
METK | Paksus 88 mm | |||||||||
NEMF | Tootja Xxxxx | |||||||||
NETP | Tüüp Lux 88 | |||||||||
RQA | 03 | Õhuvahe | =B20.BD50_03.RQA03 | |||||||
METK | Paksus 24 mm | |||||||||
NCB | 03 | Krohvitud sisepind | =B20.BD50_03.NCB03 | |||||||
MLML | Materjal krohv |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
AD | ## | 03 | Päikesekaitsevari PKV-01 | =X00.XX##_03 | ||||||
RQG | 01 | Vari | -B10.AD##_03.RQG01 | |||||||
NESN | PKV- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
MLML | Materjal UPE terasprofiil | |||||||||
MEWD | Laius 4100 mm | |||||||||
MEHE | Kõrgus 2227 mm | |||||||||
MEDH | Sügavus 1000 mm | |||||||||
SFML | Pinnakate komposiitplaat | |||||||||
NEMF | Tootja Fundermax | |||||||||
NETP | Tüüp Exterior NT | |||||||||
SFCO | Värvitoon 0798 NT Tambora | |||||||||
D | 10 | Xxxxxx süsteem | ||||||||
AE | 20 | 01 | Katus põhimaht | =D10.AE20_01 | ||||||
THTH | Soojusjuhtivus 0,11 W/m²K | |||||||||
MSMQ | Kaal 460 kg/m² | |||||||||
FRRG | Tulepüsivusklass REI 60 | |||||||||
NESN | KL- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
NCE | 01 | SBS katusekate | =D10.AE20_01.NCE01 | |||||||
RQA | 01 | Tuulutussoontega min.villaplaat | =D10.AE20_01.RQA01 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,037 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Tugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 30 mm | |||||||||
NEMF | Tootja ISOVER | |||||||||
NETP | Tüüp OL-TOP | |||||||||
RQA | 02 | Vahtpolüstüreen | =D10.AE20_01.RQA02 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,033 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Tugevus 40 kN/m² |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
METK | Paksus 100 mm | |||||||||
RQA | 03 | Vahtpolüstüreen | =D10.AE20_01.RQA03 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,033 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Tugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 150 mm | |||||||||
RQA | 04 | Vahtpolüstüreen kallete andmiseks | =D10.AE20_01.RQA04 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,033 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Tugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 50…210 mm | |||||||||
RQB | 01 | Aurutõke (bituumenrullmaterjal) | =D10.AE20_01.RQB01 | |||||||
UGA | 01 | R/B õõnespaneel | =D10.AE20_01.UGA01 | |||||||
METK | Paksus 220 mm | |||||||||
AE | 20 | 02 | Parapet | =D10.AE20_02 | ||||||
NCE | 01 | SBS katusekate | =D10.AE20_02.NCE01 | |||||||
NAD | 01 | Ilmastiku xxxxxx mastiks | =D10.AE20_02.NAD01 | |||||||
RUF | 01 | Putukavõrk | =D10.AE20_02.RUF01 | |||||||
MEWO | Silma suurus 3-5 mm | |||||||||
XXX | 01 | Tormiplekk | =D10.AE20_02.NED01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFPT | Värvi tüüp - polüestervärv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
NDB | 01 | Parapetiplekk | =D10.AE20_02.NDB01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFPT | Värvi tüüp - polüestervärv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
UAE | 01 | Vineer | =D10.AE20_02.UAE01 | |||||||
METK | Paksus 15 mm | |||||||||
WAPF | Veekindel | |||||||||
UAE | 02 | Höövellaud | =D10.AE20_02.UAE02 | |||||||
METK | Paksus 18 mm | |||||||||
MEWD | Laius 45 mm | |||||||||
MECC | Samm 200 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 03 | Peenpruss | =D10.AE20_02.UAE03 | |||||||
METK | Paksus 85 mm | |||||||||
MEWD | Laius 85 mm | |||||||||
MECC | Samm 600 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 04 | Tugiklots | =D10.AE20_02.UAE04 | |||||||
METK | Paksus 43 mm | |||||||||
MEWD | Laius 235 mm | |||||||||
MECC | Samm 600 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 05 | Kaldeklots, 50x50 mm | =D10.AE20_02.UAE05 | |||||||
METK | Paksus 50 mm | |||||||||
MEWD | Laius 50 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UFC | 01 | Parapetipaneel | =D10.AE20_02.UFC01 | |||||||
SRCP | Betoon C30/37 | |||||||||
EVEX | Keskkonnaklass XC1 | |||||||||
FRRG | Tulepüsivus R60 | |||||||||
METC | Tolerantsiklass 1 | |||||||||
???? | Järelevalve klass 1 |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
AE | 20 | 03 | Liftišahti katus | =D10.AE20_03 | ||||||
NCE | 01 | SBS katusekate | =D10.AE20_03.NCE01 | |||||||
RQA | 01 | Tuulutussoontega mineraalvillaplaat | =D10.AE20_03.RQA01 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,037 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Survetugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 30 mm | |||||||||
NEMF | Tootja ISOVER | |||||||||
NETP | Tüüp OL-TOP | |||||||||
RQA | 02 | Vahtpolüstüreen | =D10.AE20_03.RQA02 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,033 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Survetugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 100 mm | |||||||||
RQA | 03 | Vahtpolüstüreen | =D10.AE20_03.RQA03 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,033 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Survetugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 150 mm | |||||||||
RQA | 04 | Vahtpolüstüreen kalleteks | =D10.AE20_03.RQA04 | |||||||
THHR | Soojustakistus λd≤0,033 W/(mK) | |||||||||
SRDL | Survetugevus 40 kN/m² | |||||||||
METK | Paksus 50…210 mm | |||||||||
RQA | 05 | Mineraalvill | =D10.AE20_03.RQA05 | |||||||
METK | Paksus 250 mm | |||||||||
NEMF | Tootja ISOVER | |||||||||
NETP | Tüüp FIRE PROTECT | |||||||||
FRCF | Pinnakatte tulepüsivus A2-s1 | |||||||||
RQB | 01 | Aurutõke (bituumenrullmaterjal) | =D10.AE20_03.RQB01 | |||||||
UGA | 01 | R/B õõnespaneel | =D10.AE20_03.UGA01 | |||||||
METK | Paksus 220 xx | |||||||||
XXX | 01 | Putukavõrk | =D10.AE20_03.RUF01 | |||||||
MEWO | Silma suurus 3-5 mm |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
WMC | 01 | Veeplekk | =D10.AE20_03.WMC01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
UAE | 01 | Tugiklots | =D10.AE20_03.UAE01 | |||||||
METK | Paksus 30 mm | |||||||||
MEWD | Laius 250 mm | |||||||||
MECC | Samm 400 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UNA | 01 | Alusraam | =D10.AE20_03.UNA01 | |||||||
MLML | Materjal: Puit | |||||||||
METK | Paksus 75 mm | |||||||||
MEWD | Laius 250 mm | |||||||||
MECC | Samm 600 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 02 | Vineer | =D10.AE20_03.UAE02 | |||||||
METK | Paksus 12 mm | |||||||||
WAPF | Veekindel | |||||||||
UAE | 03 | Õhkvahe moodustaja | =D10.AE20_03.UAE03 | |||||||
MLML | Materjal: Puit | |||||||||
METK | Paksus 50 mm | |||||||||
MEWD | Laius 50 mm | |||||||||
MECC | Samm 600 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
AE | 20 | 04 | Katuseluuk | =D10.AE20_04 | ||||||
FQA | 01 | Terasrest / allakukkumiskaitse | =D10.AE20_04.FQA01 | |||||||
NAD | 01 | Hermeetik | =D10.AE20_04.NAD01 |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
WMC | 01 | Veeplekk | =D10.AE20_04.WMC01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
UAE | 01 | Puidust tugiklots kõrguse loodimiseks | =D10.AE20_04.UAE01 | |||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 02 | Vineer | =D10.AE20_04.UAE02 | |||||||
METK | Paksus 12 mm | |||||||||
WAPF | Veekindel | |||||||||
UAE | 03 | Puidust kolmnurkliist | =D10.AE20_04.UAE03 | |||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UNA | 01 | Alusraam | =D10.AE20_04.UNA01 | |||||||
MEHE | Kõrgus 600 mm | |||||||||
SFCO | Värvitoon väljas RAL7016 | |||||||||
SFCO | Värvitoon sees RAL9010 | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
XSC | 01 | Metallredel | =D10.AE20_04.XSC01 | |||||||
QQD | 02 | Katuseluuk | =D10.AE20_04.QQD02 | |||||||
XXXX | XX- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
MEWO | Xxx xxxxx 1000 mm | |||||||||
MEHO | Ava kõrgus 1000 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw>=35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U<=0,8 W/m2K | |||||||||
FRRE | Tulepüsivus B600 | |||||||||
QYCE | XX xxxxxx : Jah | |||||||||
MLML | Akrüül |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
QNQY | 3-kihiline | |||||||||
PNLS | Min. 300 mm katusest | |||||||||
MCDV | Mehhaaniline avamine | |||||||||
MCAU | Ei - käsitsi avatav | |||||||||
???? | Töökindlusklass Re1000 | |||||||||
???? | Avanemine koormatuna klass SL500 | |||||||||
???? | Xxxxxx ümbritseva temperatuuri klass T(00) | |||||||||
???? | Tuulekoormusklass WL3000 | |||||||||
NCB | 01 | Kipsplaat Gyproc GKB | =D10.AE20_04.NCB01 | |||||||
METK | Paksus 12,5 mm | |||||||||
NEMF | Tootja Gyproc | |||||||||
NETP | Tüüp GKB | |||||||||
KB | 10 | 01 | Suitsuluuk | =D10.KB10_01 | ||||||
NAD | 01 | Hermeetik | =D10.KB10_01.NAD01 | |||||||
WMC | 01 | Veeplekk | =D10.KB10_01.WMC01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
UAE | 01 | Puidust tugiklots kõrguse loodimiseks | =D10.KB10_01.UAE01 | |||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 02 | Vineer | =D10.KB10_01.UAE02 | |||||||
METK | Paksus 12 mm | |||||||||
WAPF | Veekindel | |||||||||
UAE | 03 | Puidust kolmnurkliist | =D10.KB10_01.UAE03 | |||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UNA | 01 | Alusraam | =D10.KB10_01.UNA01 | |||||||
MEHE | Kõrgus 600 mm |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFCO | Värvitoon väljas RAL7016 | |||||||||
SFCO | Värvitoon sees RAL9010 | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
FMB | 01 | Katuseluuk | =D10.KB10_01.FMB01 | |||||||
XXXX | XX- | |||||||||
NENR | 01 | |||||||||
MEWO | Xxx xxxxx 1200 mm | |||||||||
MEHO | Ava kõrgus 1200 mm | |||||||||
ACSU | Helikindlus Rw>=35 dB | |||||||||
THTH | Soojusjuhtivus U<=0,8 W/m2K | |||||||||
FRRE | Tulepüsivus B600 | |||||||||
QYCE | XX xxxxxx : Jah | |||||||||
MLML | Akrüül | |||||||||
QNQY | 3-kihiline | |||||||||
PNLS | Min. 300 mm katusest | |||||||||
MCDV | Elektriline avanemine | |||||||||
MCAU | Jah - automaatne avanemine | |||||||||
???? | Töökindlusklass Re1000 | |||||||||
???? | Avanemine koormatuna klass SL500 | |||||||||
???? | Xxxxxx ümbritseva temperatuuri klass T(00) | |||||||||
???? | Tuulekoormusklass WL3000 | |||||||||
NCB | 01 | Kipsplaat Gyproc GKB | =D10.KB10_01.NCB01 | |||||||
METK | Paksus 12,5 mm | |||||||||
NEMF | Tootja Gyproc | |||||||||
NETP | Tüüp GKB | |||||||||
JJ | ## | 01 | Ventilatsioonikorsten | =D10.JJ##_01 | ||||||
UFC | 01 | Kergkruusplokk | =D10.JJ##_01.UFC01 | |||||||
NETP | Tüüp Fibo 5 või analoog |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
METK | Paksus 150 mm | |||||||||
FSA | 01 | Krohv | =D10.JJ##_01.FSA01 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
NEMF | Tootja: Xxxxx | |||||||||
NETP | Tüüp: Xxxxx.stuck 313 | |||||||||
FSA | 02 | Krohv | =D10.JJ##_01.FSA02 | |||||||
METK | Paksus 10 mm | |||||||||
NEMF | Tootja: Xxxxx | |||||||||
NETP | Tüüp: Xxxxx.stuck 313 | |||||||||
FSB | 01 | Värv | =D10.JJ##_01.FSB01 | |||||||
SFCO | Värvitoon: Valge | |||||||||
NEMF | Tootja: Xxxxx | |||||||||
NETP | Tüüp: Xxxxx.ton 414 | |||||||||
WMC | 01 | Veeplekk | =D10.JJ##_01.WMC01 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
WMC | 02 | Veeplekk | =D10.JJ##_01.WMC02 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
WMC | 03 | Veeplekk | =D10.JJ##_01.WMC03 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
XXX | 04 | Katteplekk | =D10.JJ##_01.NED04 | |||||||
METK | Paksus 0,7 mm | |||||||||
MLML | Materjal - teras | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
NAD | 01 | Tihendusmastiks | =D10.JJ##_01.NAD01 | |||||||
UAE | 01 | Puidust tugiklots kalde andmiseks | =D10.JJ##_01.UAE01 | |||||||
METK | Paksus 25 mm | |||||||||
MEWD | Laius 100 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 02 | Puidust tugiklots kalde andmiseks | =D10.JJ##_01.UAE02 | |||||||
METK | Paksus: 50 mm | |||||||||
MEWD | Laius: 100 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 03 | Puidust liist veepleki kinnitamiseks | =D10.JJ##_01.UAE03 | |||||||
METK | Paksus 30 mm | |||||||||
MEWD | Laius 50 mm | |||||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 04 | Puidust tugiklots kõrguse loodimiseks | =D10.JJ##_01.UAE04 | |||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 05 | Puidust kolmnurkliist | =D10.JJ##_01.UAE05 | |||||||
BLPR | Antiseptitud | |||||||||
UAE | 06 | Vineer | =D10.JJ##_01.UAE06 | |||||||
METK | Paksus 12 mm | |||||||||
WAPF | Veekindel | |||||||||
UAE | 07 | Puidust tugiklots villa fikseerimiseks | =D10.JJ##_01.UAE07 |
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
RQA | 01 | Tihendusvaht | =D10.JJ##_01.RQA01 | |||||||
RQA | 02 | Mineraalvill | =D10.JJ##_01.RQA02 | |||||||
FRCF | Pinnakatte tulepüsivus A2-s1,d0 | |||||||||
NCE | 01 | SBS katusekate | =D10.JJ##_01.NCE01 | |||||||
FSH | 01 | Hüdroisolatsioon | =D10.JJ##_01.FSH01 | |||||||
UQA | 01 | Terasnurgik | =D10.JJ##_01.UQA01 | |||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
MEWD | Laius 50 mm | |||||||||
MEHE | Kõrgus 50 mm | |||||||||
METK | Paksus 3 mm | |||||||||
NAC | 01 | Ventilatsioonirest | =D10.JJ##_01.NAC01 | |||||||
MLML | Materjal: Teras | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
UNA | 01 | Terasraam | =D10.JJ##_01.UNA01 | |||||||
MLML | Materjal: Teras | |||||||||
MEWD | Laius 100 mm | |||||||||
MEHE | Kõrgus 80 mm | |||||||||
EVCL | Keskkonnaklass C4 | |||||||||
SFCO | Värvitoon - RAL7016 antratsiithall | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
SFML | Pinnakate - värv | |||||||||
JJ | ## | 02 | Alarõhutuuluti | =D10.JJ##_02 | ||||||
WPA | 01 | Alarõhutuuluti | =D10.JJ##_02.WPA01 | |||||||
MEDR | Diameeter 110 mm | |||||||||
USSV | Teenindatav ala 100 m² | |||||||||
NEMF | Tootja: Vilpe Alipai | |||||||||
FUNKTS. SÜSTEEM | KONSTRUKTIIVNE SÜSTEEM | KOMPONENT | OMADUS <PP> | KIRJELDUS | KOOD | |||||
<FS> | Tüüp | <KS> | Tüüp | Number | <KO> | Tüüp | Number | EST | ||
JJ | ## | 03 | Torustiku läbiviik | =D10.JJ##_03 | ||||||
UHA | 01 | Pingutusrõngas | =D10.JJ##_03.UHA01 | |||||||
NEMF | Tootja: SK Tuote OY | |||||||||
FSG | 01 | Tihendusäärik | =D10.JJ##_03.FSG01 | |||||||
NEMF | Tootja: SK Tuote OY | |||||||||
FSG | 02 | Tihendusäärik | =D10.JJ##_03.FSG02 | |||||||
NAD | 01 | Tihendusmastiks bituumeni baasil | =D10.JJ##_03.NAD01 | |||||||
NAD | 02 | Hermeetik | =D10.JJ##_03.NAD02 | |||||||
AE | 20 | 05 | Xxxxxx käigutee | =D10.AE20_05 | ||||||
UGC | 01 | Terasplekk | =D10.AE20_05.UGC01 | |||||||
METK | Paksus 1 mm | |||||||||
SFTR | Pinnatöötlus - kuumtsink | |||||||||
MEWD | Laius 800 mm | |||||||||
NCE | 01 | SBS katusekate | =D10.AE20_05.NCE01 | |||||||
MEWD | Laius 900 mm | |||||||||
SFCO | Värvitoon peab erinema põhikatusest | |||||||||
JD | 10 | 01 | Sademeveelehter | =D10.JD10_01 | ||||||
NCE | 01 | SBS katusekate | =D10.JD10_01.NCE01 | |||||||
MEWD | Laius 900 mm | |||||||||
MELH | Pikkus 900 mm | |||||||||
WPA | 01 | Sademeveelehter | =D10.JD10_01.WPA01 | |||||||
NEMF | Tootja: Peltitarvike OY | |||||||||
NETP | Tüüp A | |||||||||