OPETUS- JA KULTTUURIMINISTERIÖN, OY VAASAN AMMATTIKORKEAKOULUN - VASA YRKESHÖGSKOLA AB:N JA VAASAN AMMATTIKORKEAKOULUN VÄLINEN SOPIMUS KAUDELLE 2013- 2016
OPETUS- JA KULTTUURIMINISTERIÖN, OY VAASAN AMMATTIKORKEAKOULUN - VASA YRKESHÖGSKOLA AB:N JA VAASAN AMMATTIKORKEAKOULUN VÄLINEN SOPIMUS KAUDELLE 2013- 2016
Opetus-ja kulttuuriministeriö, ammattikorkeakoulun ylläpitäjä ja ammattikorkeakoulu ovat ammattikorkeakoululain (351/2003) 8 §:n 2 momentin nojalla sopineet ammattikorkeakoulun toiminnalle asetettavista määrällisistä ja laadullisista tavoitteista seuraavaa.
KORKEAKOULULAITOKSEN YHTEISET TAVOITTEET
Tavoitetila 2020
Suomalainen korkeakoululaitos on vuonna 2020 nykyistä laadukkaampi, kansainvälisempi, vaikuttavampi ja tehokkaampi. Korkeakoulujen toiminnassa korostuvat sivistystehtävä, yhteiskuntavastuu ja kestävän kehityksen periaatteet sekä eettinen toimintatapa.
Suomalaiset yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovat eurooppalaisen korkeakoulu- ja tutkimusalueen keskeisiä toimijoita. Korkeakoululaitos muodostuu kansainvälisesti korkeatasoisista omille vahvuusalueilleen profiloituneista yliopistoista ja ammattikorkeakouluista.
Korkeakoulut vastaavat monipuolisesti yhteiskunnan, kulttuurin ja työelämän tarpeisiin. Yliopistot vastaavat tieteellisestä ja taiteellisesta tutkimuksesta ja siihen perustuvasta opetuksesta. Ammattikorkeakoulujen tehtävänä on työelämäläheinen opetus ja aluevaikuttavuus sekä näitä tukeva tutkimus- ja kehittämistoiminta.
Koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminta muodostavat kokonaisuuden, jonka osat täydentävät toisiaan ja toimivat tiiviissä yhteistyössä. Korkeakoulut edistävät toiminnallaan elinikäistä oppimista, yhteiskunnan ja talouden uudistumista sekä yrittäjyyttä ja tutkimustulosten laajaa hyödyntämistä, mukaan lukien kaupallistaminen ja osaamisen vienti.
Opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM), yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteiset tavoitteet Yliopistot ja ammattikorkeakoulut toteuttavat hallitusohjelmassa sekä koulutuksen ja tutkimuksen
kehittämissuunnitelmassa 2011-2016 asetettuja tavoitteita sekä muita eduskunnan ja valtioneuvoston korkeakouluille asettamia strategisia tavoitteita. Tavoitetilan saavuttamiseksi OKM, yliopistot ja ammattikorkeakoulut toteuttavat seuraavat kehittämistoimet:
Vahvat korkeakouluyksiköt osaamisen perustana
OKM tukee strategiarahoituksella yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen omia toimenpiteitä erityisesti rakenteellisen kehittämisen, työurien pidentämisen, kansainvälistymisen ja tutkimuksen painoalojen, tutkimustulosten ja osaamisen hyödyntämisen sekä taiteellisen toiminnan vahvistamiseksi.
OKM, yliopistot ja ammattikorkeakoulut jatkavat rakenteellisen kehittämisen toimia laadun ja vaikuttavuuden vahvistamiseksi ja osaamiskeskittymien synnyttämiseksi. Korkeakoulujen keskinäisiä hallinnollisia yhteistyörakenteita
uudistetaan. Taideyliopisto aloittaa toimintansa ja sen taloudelliset toimintaedellytykset turvataan. Koulutustarjontaa uudistetaan ennakointien perusteella työelämän ja yhteiskunnan muuttuvia tarpeita tukien. Ammattikorkeakoulujen 2 030 aloituspaikan vähentäminen toteutetaan siten, että ammattikorkeakoulujen profiilit terävöityvät ja toiminnan laatu paranee.
Ammattikorkeakoulu-uudistus toteutetaan asteittain siten, että rahoitusmalli, koulutusvastuut ja toimiluvat on uudistettu vuoteen 2014 mennessä. Ammattikorkeakoulut ja niiden ylläpitäjät uudistavat hallinto- ja johtamisrakenteitaan tukeakseen uudistuksen tavoitteita ja vahvistaakseen työelämäyhteyksiään.
Korkeakoulut ja OKM kehittävät ja ylläpitävät tietojärjestelmien yhteentoimivuutta, tietojen ja käsitteiden yhteismitallisuutta sekä valtakunnallista tietovarantoa korkeakoulujen toiminnan ja OKM:n ohjauksen tueksi. Korkeakoulut päättävät omien strategisten tavoitteidensa nojalla, mitä tietojärjestelmiä ne yhdessä tai erikseen tuottavat.
Laadukkaasta koulutuksesta nopeammin työelämään
Korkeakoulut parantavat opetuksen laatua ja hyvän oppimisen edellytyksiä. Opetuksen laatu ja opiskelijapalaute vaikuttavat myös korkeakoulujen rahoitukseen.
Korkeakoulujen koulutusvastuita ja tutkintoja koskevat säännökset uudistetaan siten, että korkeakoulujen autonomiaa koulutuksen järjestämistavoissa vahvistetaan. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut huolehtivat siitä, että koulutus rakentuu kokonaisuuksista, jotka helpottavat koulutukseen hakeutumista, edistävät opintojen etenemistä ja lisäävät opiskelijan mahdollisuuksia hyödyntää eri alojen opetusta. Korkeakoulut kehittävät ohjausprosesseja ja opiskelijapalveluita, aiemmin hankitun osaamisen tunnustamista sekä luovat kannusteita niin, että opetusjärjestelyt ja -sisällöt tukevat tutkintojen suorittamista ja sitouttavat opiskelijat opintoihin. Yliopistot jatkavat tohtorikoulutuksen rakenteiden ja prosessien uudistamista ja tehostamista.
Yliopistot ja ammattikorkeakoulut suunnittelevat koulutustarjontansa kokonaisuutena siten, että tutkintoon johtava koulutus ja muu koulutus muodostavat työelämän tarpeisiin vastaavan yhtenäisen elinikäistä oppimista tukevan kokonaisuuden. Korkeakoulut kehittävät tutkinnon jälkeistä koulutusta tukemaan työelämän uusiutumista, toimialojen muutosta ja korkeakoulutettujen erikoistumista sekä osaamisen laajentamista. OKM ja korkeakoulut valmistelevat tavoitteet erikoistumiskoulutuksen kehittämiselle ja laadunvarmistukselle.
Yliopistot ja ammattikorkeakoulut uudistavat opiskelijavalintoja siten, että ensimmäistä korkeakoulupaikkaa hakeville mahdollistetaan oma kiintiö. Sen käyttöönotosta ja suuruudesta päättää korkeakoulu. Tavoitteena on selkeästi lisätä ensimmäistä korkeakoulupaikkaa hakevien osuutta sisäänpäässeistä. Toisessa vaiheessa hakujärjestelmää uudistetaan siten, että yhteishaussa valitaan vain ensimmäistä korkeakoulupaikkaa hakevia. Muiden hakijoiden valitsemiseksi otetaan käyttöön erillisiä haku- ja valintaväyliä.
Korkeakoulut ja OKM huolehtivat yhdessä korkeakoulujen opiskelijavalintojen ja korkeakouluopintojen rakenteiden uudistamisesta sopimuskauden aikana. Korkeakoulut mukauttavat haku- ja valintapalveluihin liittyvät tietojärjestelmänsä yhteensopiviksi korkeakoulujen sähköisen hakujärjestelmän kautta toteutettavan valtakunnallisen yhteishaun kanssa.
Korkeakoulut edistävät toiminnallaan koulutuksellisen tasa-arvon toteuttamista. Tavoitteena on edistää yhdenvertaisuutta, sukupuolten välistä tasa-arvoa, purkaa segregaatiota ja vähentää sosio-ekonomisen taustan vaikutusta koulutukseen hakeutumisessa ja pääsemisessä.
Yliopistot ottavat käyttöön valtakunnallisen opiskelijapalautejärjestelmän siten, että sitä voidaan hyödyntää yliopistojen rahoitusmallissa vuodesta 2015 alkaen. Ammattikorkeakoulujen opiskelijapalautejärjestelmä uudistetaan.
Tutkimuksella ja innovaatiotoiminnalla kilpailukykyä, hyvinvointia ja vaikuttavuutta
Yliopistot vahvistavat oman strategiansa mukaisia tutkimusaloja ja korkeatasoisia tutkimusympäristöjä. Huippututkimuksen edellytyksiä vahvistetaan sekä luodaan edellytyksiä nousevien alojen kehittämiselle. Kansainvälisen tutkimusrahoituksen osuutta lisätään, samoin kansainvälistä tutkimusyhteistyötä ottaen erityisesti huomioon tulevaisuuden suuret haasteet.
Yliopistot vastaavat tohtorikoulutuksen korkeasta laadusta. Yliopistot lisäävät tutkijankoulutuksessa yhteistyötä tutkimuslaitosten sekä työ- ja elinkeinoelämän kanssa ja ylläpitävät tarkoituksenmukaisia kansallisia ja kansainvälisiä verkostoja. Yliopistot huolehtivat Suomen Akatemian tohtoriohjelmapäätösten velvoitteet tohtoriohjelmakausien loppuun asti. Yliopistot edistävät erityisesti väittelyn jälkeistä tutkijanuraa. Julkaisemista korkeatasoisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä julkaisuissa lisätään. Yliopistot luovat edellytyksiä tieto- ja viestintätekniikan syvälliseen ja laajamittaiseen hyödyntämiseen ja kannustavat tutkijoita sen käyttöön tieteenala- ja organisaatiorajat ylittäen.
Ammattikorkeakoulut tukevat alueiden elinvoimaisuutta kehittämällä erityisesti kysyntä- ja käyttäjälähtöistä innovaatiotoimintaa sekä osallistuvat hyvinvointipalveluiden kehittämiseen.
Yliopistot ja ammattikorkeakoulut vahvistavat yhteistyötä innovaatiojärjestelmän eri toimijoiden kanssa toimien aktiivisesti osaamiskeskittymien uuden tiedon tuottajina ja kehittäjinä. Tutkimuksen vahvuusalueilla toisiaan täydentävät yliopistot, ammattikorkeakoulut ja tutkimuslaitokset muodostavat vetovoimaisia keskittymiä. Yhteiset tutkimushankkeet ja infrastruktuurit luovat uudenlaisia kansainvälisen yhteistyön mahdollisuuksia perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen sekä yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan välille.
Kansainvälistyminen laadun turvaajana
Yliopistot, ammattikorkeakoulut, Suomen Akatemia, CIMO ja OKM vahvistavat keskinäistä yhteistyötään kansainvälisen verkottumisen ja liikkuvuuden edistämiseksi. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut rakentavat kansainvälisiä strategisia kumppanuuksia vahvistaakseen omia painoalojaan kehittämällä yhteistä koulutustarjontaa, mukaan lukien kaksois- ja yhteistutkinnot sekä tiivistämällä tutkimus- ja innovaatioyhteistyötä.
Korkeakoulut lisäävät yhteistyötään ja läsnäoloaan myös nousevissa talouksissa, erityisesti Kiinassa, Intiassa, Brasiliassa ja Venäjällä.
Korkeakoulut järjestävät yhteistyössä vieraskielisille opiskelijoille ja vieraskieliselle henkilöstölle kotimaisten kielten ja kulttuurien opetusta sekä muita palveluita, jotka tukevat integroitumista Suomeen ja korkeakouluyhteisöön. Korkeakoulut lisäävät strategisesti merkittävien yhteistyömaiden kielten ja kulttuurien opetusta. Korkeakoulut sisällyttävät tutkintoihin kansainvälistymistä tukevia sisältöjä.
Korkeakoulut kehittävät henkilöstöpolitiikkaansa ja tutkijanurajärjestelmiään lisäämällä kansainvälistä rekrytointia.
Korkeakouluyhteisön kehittäminen
Korkeakoulut ovat kilpailukykyisiä, tasa-arvoisia, esteettömiä ja kiinnostavia työ- ja oppimisympäristöjä. Korkeakoulut jatkavat toimenpiteitä tasa-arvon valtavirtaistamiseksi ja yhdenvertaisuuden toteuttamiseksi. Henkilökunnan ja opiskelijoiden hyvinvointia sekä työ- ja opiskelukykyä edistetään suunnitelmallisesti.
VAASAN AMMATTIKORKEAKOULUN TEHTÄVÄ, PROFIILI JA PAINOALAT
Vaasan Ammattikorkeakoulun tehtävänä on kouluttaa asiantuntijoita erityisesti elinkeinoelämän palvelukseen. VAMK:n strategiset kumppanit ovat paikalliset energia-alan yritykset, paikallinen julkishallinto ja alueella toimivat korkeakoulut. Vaasan ammattikorkeakoulu syventää strategista yhteistyötään Seinäjoen ammattikorkeakoulun kanssa.
VAMK profiloituu kansainväliseen yhteistyöhön sekä aluevaikuttavuuteen. Ammattikorkeakoulu korostaa yrittäjämäisen toimintatavan omaksumista, jota toteutetaan opetukseen integroituna kaikissa koulutusohjelmissa.
Ammattikorkeakoulun painoalat ovat:
- Energia-alan tekninen osaaminen, erityisesti sähkön tuotanto-, käyttö- ja siirtoteknologiat sekä energiateollisuuden tietotekniikka
- Vientiteollisuuden liiketoimintaosaaminen, erityisesti kansainvälisen kaupan ja logistiikan käytännöt
- Sosiaali- ja terveysalan keskeinen perusosaaminen sekä väestön työkyvyn ja terveyden edistäminen.
Tavoitteet | Vuosina 2013 - 2016 keskimäärin |
Ammattikorkeakoulututkinnot | 510 |
Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala | 140 |
Luonnontieteiden ala | 30 |
Matkailu-, ravitsemis- ja talousala | 40 |
Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala | 125 |
Tekniikan ja liikenteen ala | 175 |
Ammattikorkeakoulukohtaiset tavoitteet | |
Ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot | 30 |
Ulkomaalaisten tutkinto-opiskelijoiden määrä | 350 |
Suomesta lähteneiden tai Suomeen saapuneiden vaihto-opiskelijoiden määrä (vaihdon kesto yli 3 kk) | 190 |
Tunnuslukutavoitteet | Toteuma 2011 | Tavoite 2016 | |
Amk | Amk- sektori yht. | Amk | |
Ammattikorkeakoulututkinnot/ opetus- ja t&k-henkilökunta | 3,10 | 2,94 | 3,30 |
Vähintään 55 op suorittaneiden osuus | 29,9 | 38,2 | 40,0 |
T&k-hankkeissa suoritetut opintopisteet/ läsnä olevat opiskelijat | 2,81 | 6,07 | 5,00 |
Julkaisut ja audiovisuaaliset aineistot ja tieto- ja viestintätekniset ohjelmat / opetus- ja t&k-henkilökunta | 0,21 | 0,41 | 0,50 |
Henkilökunnan kv-liikkuvuus / opetus- ja t&k-henkilökunta | 0,79 | 0,98 | 1,00 |
Maksullinen palvelutoiminta / kokonaisrahoitus | 12,5 | 12,0 | 15,0 |
Ulkopuolinen t&k-rahoitus / kokonaisrahoitus | 10,5 | 9,8 | 12,0 |
KESKEISET KEHITTÄMISKOHTEET
1) Ammattikorkeakoulu sopeuttaa toimintansa ja rakenteensa käytettävissä olevaan julkiseen rahoitukseen.
2) Ammattikorkeakoulu uudistaa opiskelijavalintojaan ja tehostaa opintoprosessejaan.
RAHOITUS
Perusrahoitus
Ammattikorkeakoululain (351/2003) 32§:n mukainen ammattikorkeakoulun ylläpitäjälle myönnettävä perusrahoitus määräytyy opetus-ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) ja sen nojalla annetun asetuksen (1766/2009) säännösten mukaisesti. Rahoitusasetuksen 22 §:ssä tarkoitettu rahoituksen laskentaperusteena käytettävä opiskelijamäärä vuosina 2013-2016 on esitetty alla olevassa taulukossa.
Ammattikorkeakoulu tekee vuodesta 2013 alkaen koulutustarjontaansa opetus- ja kulttuuriministeriön 29.3.2012 päätöksen mukaiset vähennykset.
Opetus- ja kulttuuriministeriö tekee perusrahoitusta koskevat päätökset (yksikköhinta- ja valtionosuus/ valtionrahoituspäätökset) vuosittain valtioneuvoston tekemien valtiontalouden kehyspäätösten ja valtion talousarvioiden puitteissa. Tarvittaessa opiskelijamääriä tarkistetaan sopimuskauden aikana myös sopimusosapuolten välisellä sopimuksella.
Ammattikorkeakoulujen perusrahoituksen määräytymisperusteiden muuttuessa sopimuskauden aikana tehdään sopimukseen tältä osin tarvittavat tarkistukset.
Koulutusala | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala | 690 | 665 | 640 | 615 |
Luonnontieteiden ala | 181 | 166 | 151 | 136 |
Tekniikan ja liikenteen ala | 1 128 | 1 151 | 1 174 | 1 197 |
Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala | 548 | 548 | 548 | 548 |
Matkailu-, ravitsemis- ja talousala | 194 | 143 | 92 | 41 |
Summa | 2 741 | 2 673 | 2 605 | 2 537 |
Hankerahoitus
Ammattikorkeakouluille vuonna 2013 myönnettävän hankerahoituksen kokonaisuuteen sisältyy 1 miljoona euroa sopimuskaudelta 2010-2012 siirtyvää tuloksellisuusrahoitusta.
Hankerahoituksen myöntämisen ehtona on, että ammattikorkeakoulun ylläpitäjä myöntää
ammattikorkeakoulun käyttömenoihin vuosina 2013-2016 ammattikorkeakoulun yksikköhinnan ja opiskelijamäärän tuloa vastaavan euromäärän (perusrahoituksen) vähennettynä yksikköhinnan investointiosuudella. Yksikköhinnan investointiosuus on siirtymäkauden ajan rahoituslain 1.1.2006 voimaan tulleen muutoksen (1071/2005) siirtymäsäännöksen 5 momentissa säädetty euromäärä, 487,31 euroa opiskelijaa kohden vuoden 2005 kustannustasossa, vähennettynä siirtymäsäännöksen 6 momentin tarkoittamilla ennen lain voimaantuloa myönnettyjen ja vielä maksamatta olevien perustamiskustannusten valtionosuuksien määrällä. Yksikköhinnan investointiosuuden vuosittainen euromäärä löytyy Internet-sivuilta xxxx://xxx.xxx.xx/xxx/ valittaessa ko. vuoden yksikköhinnat ja ammattikorkeakoulun (yksikköhinnan) määräytymisperusteet.
Hankerahoituksen myöntäminen edellyttää myös, että eduskunta myöntää tarkoitukseen tarvittavat määrärahat.
Opetus- ja kulttuuriministeriö tekee hankerahoituksesta vuosittain erilliset myöntöpäätökset. Hankerahoitus voi kattaa enintään 60 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.
Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää ammattikorkeakoulun ylläpitäjälle hankerahoitusta vuodelle 2013 seuraavasti:
Strategiaa tukevat kehittämishankkeet 200 000 € (2013 200 000 €)
- Ammattikorkeakoulun toiminnan sopeuttamisen edellyttämät toimenpiteet (2013 200 000 €)
ALLEKIRJOITTAJAT
Xxxxx Xxxxxxxxxx Xxxxxxxxx Xxxxxxxx
Ylijohtaja Hallituksen puheenjohtaja
Xxx Xxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx
Korkeakouluneuvos Rehtori