SISÄLLYSLUETTELO
ICT-alan työehtosopimus toimihenkilöille
29.6.2020 – 28.2.2022
1 § Työehtosopimuksen soveltamisala 15
3 § Työsuhteen alkaminen ja lakkaaminen sekä työsuhteen ehtojen muuttaminen 15
7 § Arkipyhäviikkojen työaika 23
11 § Viikoittainen vapaa-aika ja viikkolepokorvaus 25
13 a § Suurjuhlapyhäkorvaus 27
15 § Vuoro-, ilta- ja yötyö 27
16 § Varallaolo, hälytysluontoinen työ ja puhelinohjeet 28
17 § Muut työaikaa koskevat määräykset 29
21 § Poissaolo sairauden tai tapaturman vuoksi 32
22 § Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa 32
26 § Neuvottelujärjestys erimielisyyksien ratkaisemiseksi 35
29 § Jäsenmaksujen periminen 36
31 § Jatkuvan neuvottelun periaate 36
PALKKAUSJÄRJESTELMÄ TOIMIHENKILÖILLE 38
TIETOALAN TOIMIHENKILÖPALKKAJÄRJESTELMÄ 48
IRTISANOMISSUOJASOPIMUS/ICT-ALA 58
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY AMMATTILIITTO PRO RY
ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA
ICT-ALAN TOIMIHENKILÖITÄ KOSKEVAN TYÖEHTOSOPIMUKSEN UUDISTAMINEN Aika 29.6.2020
Paikka Palvelualojen työnantajat Palta ry, Eteläranta 10, Helsinki
Läsnä | Palvelualojen työnantajat Palta ry | Ammattiliitto Pro ry |
Xxxx Xxx-Xxxxxxxx | Xxxxx Xxxxxxx | |
Xxx Xxxxxxxxx | Xxxxx Xxxxxx | |
Xxxxxx Xxxxxx | Xxxx Xxxxxxxx | |
Xxxxxxxx Xxxxxxxxxxxxx | Xxxx Xxxxxx | |
Xxxxx Xxxxxxxx | Xxxx Xxxxxxx | |
Xxxx Xxxxxx | Xxx-Xxxxx Xxxxxxxx | |
Xxxxx Xxxxxxxx | ||
Xxxxxxx Xxxxxxxxx |
1 Sopimuksen voimassaolo
Työehtosopimus tulee voimaan 29.6.2020 ja on voimassa 28.2.2022 saakka. Sopimus jatkuu 28.2.2022 jälkeen vuoden kerrallaan, ellei sopimusta irtisano- ta kirjallisesti viimeistään kahta kuukautta ennen sopimuskauden päättymistä.
Uudesta työehtosopimuksesta neuvoteltaessa ovat tämän työehtosopimuksen määräykset voimassa niin kauan, kunnes uusi työehtosopimus on tehty tai sopimusneuvottelut muuten ovat päättyneet.
2 Palkkaratkaisu
2.1 Palkkaratkaisu vuosina 2020 ja 2021
Palkkaratkaisu vuonna 2020
Palkkoja korotetaan 1.9.2020 tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksu- kauden alusta 1,3 % suuruisella korotuksella.
Palkkaratkaisu vuonna 2021
Palkkoja korotetaan 1.4.2021 tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksu- kauden alusta 2,0 % suuruisella korotuksella. Korotuksesta kohdennetaan yleiskorotuksena 1,5 % ja yrityskohtaisena eränä 0,5 %. Yrityskohtaisen erän suuruus lasketaan tämän sopimuksen piiriin kuuluvien toimihenkilöiden helmi- kuun 2021 kuukausipalkoista luontoisetuineen.
Yrityskohtaisen erän tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannusta- vuutta, oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoisuutta, parantaa tuottavuutta, edis- tää työnantajan palkkapolitiikan toteuttamista ja oikaista mahdollisia vinoumia. Toimihenkilöiden osaamisen ja työssä suoriutumisen tulee olla ohjaavana teki- jänä henkilökohtaisten korotusten jakamisessa.
Yrityskohtaisen erän toteuttamisesta neuvotellaan paikallisesti luottamusmie- hen kanssa 15.3.2021 mennessä. Mikäli yrityskohtaisen erän toteuttamisesta ei sovita, päättää työnantaja erän käytöstä edellä mainitun tarkoituksen mu- kaisesti.
Työnantaja ilmoittaa 31.5.2021 mennessä luottamusmiehelle yrityskohtaisen erän kokonaiseuromäärän, korotuksen saaneiden lukumäärän ja keskimääräi- sen korotuksen euromäärän. Edellä mainitut tiedot annetaan koko yrityksen li- säksi käyttäen yrityksen tyypillisesti käyttämää luokittelutapaa. Edellä mainitut tiedot annetaan erikseen myös miesten ja naisten osalta yritystasolla. Tiedot annetaan, jos tarkasteltavassa ryhmässä on vähintään viisi toimihenkilöä.
2.2 Palkkaratkaisu paikallisesti sopimalla
Palkkaratkaisusta voidaan neuvotella ja sopia myös paikallisesti kohdasta 2.1 poiketen.
Palkkaratkaisusta neuvotellaan luottamusmiehen kanssa paikallisesti ottaen huomioon yrityksen tilanne ja olosuhteet. Hyvissä ajoin ennen paikallisten neuvotteluiden aloittamista työnantaja toimittaa luottamusmiehelle tarvittavat tiedot yrityksen taloudellisesta tilanteesta sekä sen ennakoitavissa olevasta kehityksestä. Neuvotteluiden pohjaksi on tarkoituksenmukaista toimittaa tietoa myös palkkaratkaisua koskevan esityksen perusteista.
Paikallisten neuvottelujen tarkoituksena on löytää kunkin yrityksen tilannetta ja tarpeita vastaava palkkaratkaisu. Tavoitteena on myös tukea palkkapolitiikkaa, palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista ja tasa-arvoista palkkausta sekä tuottavuuden kehittymistä työpaikalla.
Neuvotteluissa annetut tiedot ovat luottamuksellisia ja niitä voidaan käyttää vain paikallisesta palkkaratkaisusta sopimisessa.
Paikallisessa palkkaratkaisussa sovitaan palkantarkistusten toteutustapa, ajankohta ja suuruus sekä palkkaratkaisusta luottamusmiehelle annettavat tiedot. Paikallisesti ei voida sopia, että palkkoja ei koroteta lainkaan. Sopimus tehdään luottamusmiehen kanssa kirjallisesti.
Liitot suosittelevat, että työnantaja esittää paikallisesta palkkaratkaisusta neu- vottelemista hyvissä ajoin. Liitot suosittelevat, että neuvotteluille varataan ai- kaa riittävästi.
Ellei sopimusta paikallisesta palkkaratkaisusta saavuteta, toteutetaan palkan- tarkistukset kohdassa 2.1 sovitulla tavalla.
2.3 Vähimmäispalkat
Vähimmäispalkat 1.9.2020 lukien
Vähimmäispalkkoja korotetaan 1.9.2020 tai lähinnä sen jälkeen alkavan pal- kanmaksukauden alusta lukien 1,3 %.
ICT-alan palkkausjärjestelmä, taulukko
Vähimmäispalkka 1.9.2020 lähtien, € | ||||||
PR | PKL I – II | Pääkaupunkiseutu | ||||
€ | Kokemuslisineen | € | Kokemuslisineen | |||
3 % | 5 % | 3 % | 5 % | |||
1 | 1 450 | 1 494 | 1 523 | 1 550 | 1 597 | 1 628 |
2 | 1 746 | 1 798 | 1 833 | 1 867 | 1 923 | 1 960 |
3 | 1 892 | 1 949 | 1 987 | 2 023 | 2 084 | 2 124 |
4 | 2 051 | 2 113 | 2 154 | 2 193 | 2 259 | 2 303 |
5 | 2 290 | 2 359 | 2 405 | 2 447 | 2 520 | 2 569 |
6 | 2 605 | 2 683 | 2 735 | 2 784 | 2 868 | 2 923 |
7 | 2 843 | 2 928 | 2 985 | 3 037 | 3 128 | 3 189 |
8 | 3 173 | 3 268 | 3 332 | 3 388 | 3 490 | 3 557 |
9 | 3 570 | 3 677 | 3 749 | 3 813 | 3 927 | 4 004 |
10 | 4 033 | 4 154 | 4 235 | 4 306 | 4 435 | 4 521 |
Tietoalan palkkausjärjestelmä, taulukko
Peruspalkka 1.9.2020 alkaen
PR | euroa/kk |
B00 | 1 720 |
C00 | 1 906 |
D00 | 2 111 |
E00 | 2 357 |
F00 | 2 663 |
G00 | 3 020 |
H00 | 3 423 |
I00 | 3 884 |
K00 | 4 404 |
L00 | 4 994 |
Vähimmäispalkat 1.4.2021 lukien
Vähimmäispalkkoja korotetaan 1.4.2021 tai lähinnä sen jälkeen alkavan pal- kanmaksukauden alusta lukien 1,5 %.
ICT-alan palkkausjärjestelmä, taulukko
Vähimmäispalkka 1.4.2021 lähtien, € | ||||||
PR | PKL I – II | Pääkaupunkiseutu | ||||
€ | Kokemuslisineen | € | Kokemuslisineen | |||
3 % | 5 % | 3 % | 5 % | |||
1 | 1 472 | 1 516 | 1 546 | 1 573 | 1 620 | 1 652 |
2 | 1 772 | 1 825 | 1 861 | 1 895 | 1 952 | 1 990 |
3 | 1 920 | 1 978 | 2 016 | 2 053 | 2 115 | 2 156 |
4 | 2 082 | 2 144 | 2 186 | 2 226 | 2 293 | 2 337 |
5 | 2 324 | 2 394 | 2 440 | 2 484 | 2 559 | 2 608 |
6 | 2 644 | 2 723 | 2 776 | 2 826 | 2 911 | 2 967 |
7 | 2 886 | 2 973 | 3 030 | 3 083 | 3 175 | 3 237 |
8 | 3 221 | 3 318 | 3 382 | 3 439 | 3 542 | 3 611 |
9 | 3 624 | 3 733 | 3 805 | 3 870 | 3 986 | 4 064 |
10 | 4 093 | 4 216 | 4 298 | 4 371 | 4 502 | 4 590 |
Tietoalan palkkausjärjestelmä, taulukko
Peruspalkka 1.4.2021 alkaen
PR | euroa/kk |
B00 | 1 746 |
C00 | 1 935 |
D00 | 2 143 |
E00 | 2 392 |
F00 | 2 703 |
G00 | 3 065 |
H00 | 3 474 |
I00 | 3 942 |
K00 | 4 470 |
L00 | 5 069 |
2.4 Euromääräiset lisät
Euromääräisiä lisiä korotetaan 1.9.2020 tai lähinnä sen jälkeen alkavan pal- kanmaksukauden alusta lukien 1,3 %.
Euromääräisiä lisiä korotetaan 1.4.2021 tai lähinnä sen jälkeen alkavan pal- kanmaksukauden alusta lukien 2 %.
Korvaus luottamusmiestehtävien ja työsuojeluvaltuutetun tehtävien hoi- tamisesta
Pääluottamusmiehelle, luottamusmiehelle ja työsuojeluvaltuutetulle maksetta- via korvauksia korotetaan 1.9.2020 lukien 3,3 %.
3 Työehtosopimuksen muutokset
Muutetaan työehtosopimuksen 5 § kuulumaan seuraavasti:
5 § Säännöllinen työaika Päivä-, kaksivuorotyö
1. Päivä- ja kaksivuorotyössä säännöllinen työaika on enintään 8 tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa niissä toimipaikoissa ja töissä, joissa on jatkuvasti noudatettu kyseis- tä työaikaa. Muutoin työaika on enintään 7,5 tuntia vuorokaudessa ja 37,5 tuntia vii- kossa.
Jaksotyö
2. Jaksotyössä säännöllinen työaika on enintään 120 tuntia kolmen viikon pituisessa ajanjaksossa niissä toimipaikoissa ja töissä, joissa on jatkuvasti noudatettu edellä mainittua työaikaa. Muutoin jaksotyössä säännöllinen työaika on enintään 112,5 tun- tia/3 vk. Jaksotyössä säännöllinen työaika voi paikallisesti sopien olla enintään 240 tuntia/6vk tai 225 tuntia/6vk.
Työajan järjestäminen paikallisesti sopien
3. Paikallisesti sopien voidaan säännöllinen työaika järjestää siten, että vuorokautinen säännöllinen työaika voi olla enintään 12 tuntia. Työajan on tällöin enintään 52 viikon tasoittumisjaksolla tasoituttava toimihenkilön säännölliseen työaikaan.
Jos työsuhde tässä työaikamuodossa päättyy kesken tasoittumisjakson, maksetaan tai vähennetään palkasta normaalin säännöllisen työajan ylittävät tai alittavat tunnit pe- ruspalkan mukaan.
Tasoittumisvapaat pidetään työnantajan määräämänä ajankohtana työvuoro kerral- laan, ellei paikallisesti toisin sovita vapaan pitämisestä tai sen korvaamisesta. Annetut vapaapäivät ovat työssäolopäivien veroisia päiviä vuosiloman pituutta määrättäessä.
4. Sopimus, jolla on aikoinaan sovittu siirtymisestä 40 tunnin työviikkoon, on irtisanotta- vissa kahden kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen.
Paikallisesti voidaan sopia siirtymisestä 40 tunnin työviikosta 37,5 tunnin työviikkoon tai jaksotyössä siirtymisestä 120 tuntia/3 viikon ajanjaksosta 112,5 tuntia/3 viikon ajan- jaksoon tai 240 tuntia/6 viikon ajanjaksosta 225 tuntia/6 viikon ajanjaksoon ja päinvas- toin.
Liukuva työaika
5. Jos yrityksessä sovelletaan liukuvaa työaikaa, säännöllistä työaikaa lyhentävä ja pi- dentävä liukuma-aika voi olla enintään neljä tuntia ja enimmäiskertymä enintään +/- 40 tuntia. Seurantajakson pituus on enintään 12 kuukautta. Työaikalain ja työehtosopi- muksen tarkoittamista liukuvan työajan rajoista, enimmäiskertymästä ja seurantajak- son pituudesta voidaan sopia paikallisesti toisin työnantajaliiton jäsenyrityksissä.
Joustavien työaikajärjestelmien mukaisia vapaita ja jäljempänä 20 §:ssä tarkoitettuja työajan lyhennysvapaita tai paikallisesti sovittuja vapaa-ajanjaksoja annetaan työtilan- teen niin salliessa ja toimihenkilön niin halutessa useamman työvuoron jaksoissa.
Työviikko- ja -vuorokausi
6. Työviikko alkaa maanantaina ja työvuorokausi vaihtuu kello 00.00, ellei paikallisesti muuta sovita.
Keskeytymätön kolmivuorotyö
7. Säännöllinen työaika on enintään vuoden (kalenterivuosi) pituisena ajanjaksona kes- kimäärin 34,8 xxxxxx xxxxxxxx. Työtä varten tulee ennakolta laatia työajan tasaamisjär- jestelmä vähintään ajaksi, jonka kuluessa viikoittainen työaika tasoittuu sanottuun kes- kimäärään.
Tässä työaikamuodossa korvataan työ, joka ylittää asianomaisen työviikon työajan ta- saamisjärjestelmän mukaisen työajan, siten kuin työehtosopimuksessa on ylityöstä sovittu. Ylityöstä maksettava palkka saadaan jakamalla kuukausipalkka luvulla 148.
Työtuntijärjestelmän mukaisia vapaapäiviä pidetään työssäolopäivien veroisina vuosi- lomaa määrättäessä, kuitenkin vähennettynä asianomaiseen kalenterikuukauteen si- sältyvien päivätyöntekijöiden tavanomaisten vapaapäivien lukumäärällä.
Ansionmenetyksen kompensaationa maksetaan keskeytymättömässä kolmivuorotyös- sä toimihenkilölle kuukausittain 5,2 %:n suuruinen erillinen lisä, ellei yrityksessä ole käytössä järjestelmää, joka jo ottaa huomioon kompensaation.
Työehtosopimuksen keskeytymätöntä kolmivuorotyötä koskevia määräyksiä sovelle- taan sellaisenaan vuorotyöhön palkattuun työntekijään sekä työntekijään, joka on ollut vuorotyössä yhtäjaksoisesti vähintään yhden kuukauden. Työntekijän tehdessä tilapäi- sesti vuorotyötä, mikä kestää vähemmän kuin kuukauden, sovelletaan häneen ko. ai- kana päivätyötä koskevia työaika- ym. määräyksiä.
Tällä sopimuksella ei heikennetä voimassa olevia työsuhteen ehtoja tai paikallisia so- pimisia.
Keskeytymätöntä kolmivuorotyötä koskevista määräyksistä voidaan luottamusmiehen kanssa sopia paikallisesti toisin.
8. Toimistotyössä työaika alkaa, kun toimihenkilö saapuu työvuoronsa alkaessa työn te- kemispaikalle ja päättyy, kun hän poistuu työvuoronsa päättyessä työn tekemispaikal- ta.
Joustotyö
9. Työnantaja käy luottamusmiehen kanssa läpi työpaikalla noudatettavat joustotyön käy- tön yleiset periaatteet, mikäli joustotyö otetaan käyttöön yrityksessä. Joustotyöajassa tasoittumisjakso on enintään 26 viikkoa. Työnantaja toimittaa kerran vuodessa pyyn- nöstä luottamusmiehelle tiedon joustotyösopimusten lukumäärästä. Paikallisesti voi- daan sopia tasoittumisjaksosta toisin.
Työajan enimmäismäärä
10. Työaikalain 18 §:n mukaisen työajan enimmäismäärän tasoittumisjakso on 12 kuu- kautta, ellei paikallisesti muuta sovita.
Työaikamääräyksistä poikkeaminen
11. Tuottavuuden, tehokkuuden tai laadun parantamiseksi tai ammatillisen osaamisen ke- hittämiseksi työnantaja voi osoittaa kullekin toimihenkilölle säännöllisen työajan lisäksi työn suorittamisen kannalta tarpeellista osaamisen kehittämiseen tähtäävää toimintaa työpaikalla tai työnantajan osoittamassa paikassa enintään 12 tuntia kalenterivuodes- sa.
Edellä mainitun osaamisen kehittämiseen tähtäävän toiminnan sijaan työnantaja ja luottamusmies voivat paikallisesti sopia, että toimihenkilöiden säännöllistä työaikaa li- sätään enintään 16 tuntia kalenterivuodessa. Tätä aikaa voidaan käyttää esimerkiksi työhön ja tuottavuuden, tehokkuuden, laadun ja ammatillisen osaamisen kehittämisek- si ja lisäämiseksi sekä henkilöstötilaisuuksiin, työhyvinvointiin ja työkykyä ylläpitävään toimintaan.
Edellä mainituissa tarkoituksissa käytetty aika on luonteeltaan säännöllistä työaikaa, jota voidaan teettää työehtosopimuksessa ja työsopimuksissa sovitun säännöllisen työajan lisäksi ja työehtosopimuksen ja työsopimusten estämättä. Tältä ajalta makse- taan yksinkertaisen tuntipalkan mukainen korvaus ja tätä aikaa voidaan toteuttaa osis- sa tai kokonaisina päivinä.
Edellä mainituissa tarkoituksissa käytettävän ajan ajankohdasta on ilmoitettava hyvis- sä ajoin kuitenkin viimeistään kolme päivää ennen ottaen huomioon mahdollisuuksien mukaan myös toimihenkilön henkilökohtaiset tarpeet. Osaamisen kehittämiseen voi- daan käyttää myös kokonaisia päiviä, mutta ei kuitenkaan arkipyhiä, arkipyhäviikkojen lauantaita tai sunnuntaipäiviä. Osaamisen kehittämiseen käytettävää aikaa ei voida si- joittaa kesä- tai heinäkuulle. Jos osaamisen kehittämiseen käytetään lauantaipäivää, päivän pituuden tulee olla vähintään kuusi tuntia, jollei toimihenkilön kanssa toisin so- vita. Jos aikaa osoitetaan lauantaille, tästä on ilmoitettava viimeistään kaksi viikkoa etukäteen.
Soveltamisohje
Yksinkertainen tuntipalkka lasketaan siten, että kuukausipalkka (rahapalkka) jaetaan luvulla 158 silloin, kun säännöllinen työaika on 37,5 tuntia viikossa ja luvulla 160 silloin, kun säännöllinen työaika on 40 tuntia viikossa.
Osaamisen kehittäminen perustuu yrityksen henkilöstö- ja koulutussuunnitelmaan, jos sellainen on yrityksessä. Osaamisen kehittämisen tarpeista ja luonteesta keskustel- laan toimihenkilön kanssa. Keskustelu voi olla osa yrityksessä säännöllisesti käytäviä keskusteluja.
Paikallisesti voidaan tämän kohdan määräyksistä sopia toisin.
12. Yrityksessä voi olla käytössä työaikapankki tai voidaan ottaa käyttöön esimerkiksi työ- aikalain (872/2019) tarkoittama työaikapankki.
Työnantaja voi liiketoiminnallisen tarpeen vuoksi vähintään kolmen päivän ilmoitusai- kaa noudattaen työsopimuksen ja työehtosopimuksen estämättä määrätä toimihenki- lön tekemään työaikapankkiin arkipäivänä tehtävän työajan lisäksi kaksi tuntia ylimää- räistä vuorokautista säännöllistä työaikaa, jota voidaan teettää enintään kahdeksan tuntia kalenterivuodessa. Toimihenkilön on mahdollisuus tapauskohtaisesti kieltäytyä tämän sopimusmääräyksen mukaisesta työaikamuutoksesta asiallisesta ja painavasta henkilökohtaisesta syystä. Pankkiin talletettu aika annetaan vapaana työnantajan ja
toimihenkilön sopimana ajankohtana tai jos sopimukseen ei päästä, työnantajan mää- räämänä ajankohtana.
Soveltamisohje
Kuukausipalkkaisen toimihenkilön kuukausipalkka säilyy ennallaan sekä tunte- ja tehtäessä että niitä vapaana pidettäessä. Tuntipalkkainen toimihenkilö ei saa tehdyiltä tunneilta tuntipalkkaa, palkka maksetaan kun vapaa pidetään.
Muutetaan työehtosopimuksen 11 § Viikoittainen vapaa-aika ja viikkolepokorvaus kuulumaan seuraavasti:
11 § Viikkolepo ja viikkolepokorvaus
1. Viikkolepoon noudatetaan työaikalain määräyksiä.
2. ---
3. ---
4. Viikkolevon katsotaan toteutuvan myös silloin, kun viikkolepo jakautuu kahdelle seit- semän päivän jaksolle, kunhan enin osa viikkolevosta sijoittuu sen seitsemän päivän puolelle, jonka viikkolevosta on kyse.
5. Edellä mainituista määräyksistä voidaan sopia paikallisesti toisin ainoastaan allekirjoit- taneen työnantajaliiton jäsenyrityksissä.
Muutetaan työehtosopimuksen 13 §:n 9. kohta kuulumaan seuraavasti:
9. Ylityön enimmäismäärän tarkastelujaksona voidaan käyttää kalenterivuotta 31.12.2020 saakka.
Muutetaan työehtosopimuksen 18 §:n 11. kohta kuulumaan seuraavasti:
11. Paikallisesti voidaan tämän pykälän määräyksistä sopia toisin matkustussäännöllä.
Lisätään työehtosopimukseen uusi 31 § kuulumaan seuraavasti: 31 § Jatkuvan neuvottelun periaate
Sopimusosapuolet voivat tarkastella sopimuskauden aikana sopimuksen toimivuutta työai- kamääräykset mukaan lukien jatkuvan neuvottelun periaatteen mukaisesti ja voivat tehdä tarvittaessa siihen yhdessä sovittuja muutoksia sopimuksen toimivuuden edistämiseksi.
Muutetaan ICT-alan palkkausjärjestelmä toimihenkilöille kohta 2 kuulumaan seuraa- vasti:
2
Kokemus
Kokemuksen vaikutus vähimmäispalkkaan riippuu siitä, kuinka kauan toimihenkilö on työs- kennellyt nykyisen työnantajan palveluksessa toimihenkilönä:
- palkkaryhmäkohtaista vähimmäispalkkaa korotetaan kolmella prosentilla kolmen kokemusvuoden jälkeen
- palkkaryhmäkohtaista vähimmäispalkkaa korotetaan viidellä prosentilla viiden ko- kemusvuoden jälkeen.
Mikäli vuokratyöntekijä palkataan suoraan käyttäjäyrityksen työntekijäksi samaan tehtä- vään kuin missä hän oli välittömästi ennen kyseiselle käyttäjäyritykselle työntekijäksi palk- kaamista, kyseiselle käyttäjäyritykselle yhdenjaksoisesti samassa tehtävässä tehty aika luetaan mukaan vähimmäispalkkaa määriteltäessä käytettäviä kokemusvuosia laskettaes- sa.
Soveltamisohje
Tämä määräys koskee vain niitä toimihenkilöitä, joiden työsopimus solmitaan 31.12.2020 jälkeen.
Kokemusvuosien täyttymisestä johtuva vähimmäispalkkojen tarkistus ja siitä mahdollisesti johtuva palkankorotus toteutetaan viimeistään kuukauden kuluessa kokemusvuosien täyt- tymisestä.
Muutetaan Yleissopimuksen luku II, kohta 15. Pääluottamusmiehelle annettavat tie- dot kuulumaan seuraavasti:
15. Pääluottamusmiehelle annettavat tiedot
Tämän sopimuksen mukaisesti pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen tehtäviin kuulu- vissa erimielisyystapauksissa annetaan hänelle kaikki valituksen alaisen tapauksen selvit- tämiseksi tarpeelliset tiedot.
Pääluottamusmiehellä ja luottamusmiehellä on oikeus saada kerran vuodessa tiedot toimi- alueensa toimihenkilöiden suku- ja etunimistä, työsuhteen alkamisajasta sekä osastosta tai sitä vastaavasta. Pyydettäessä on pääluottamusmiehelle ja luottamusmiehelle annetta- va tieto uusista toimihenkilöistä. Pääluottamusmiehelle annetaan pyynnöstään enintään kolme kertaa vuodessa selvitys yrityksen määräaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijöi- den lukumäärästä.
Pääluottamusmiehelle annetaan hänen toimialueensa toimihenkilöiden säännöllisen työ- ajan keskiarvokuukausipalkkatiedot palkkaryhmittäin ja sukupuolittain. Tiedot annetaan syyskuun palkoista. Pääluottamusmies ei ole oikeutettu saamaan keskimääräisiä kuukau- siansiotietoja viittä henkilöä pienemmistä ryhmistä.
Pääluottamusmiehen ja luottamusmiehen on pidettävä tehtäviensä hoitamista varten saa- mansa tiedot luottamuksellisina.
Pääluottamusmiehelle annetaan pyynnöstä kerran vuodessa tiedot toimihenkilöiden luku- määrästä, joiden ylitöiden määrä ylittää vuositasolla 200 tuntia.
Muutetaan irtisanomissuojasopimuksen 2 § kuulumaan seuraavasti: 2 § Irtisanomisajat
Jos pidemmästä irtisanomisajasta ei ole sovittu, työnantajan on irtisanoessaan työsopi- muksen noudatettava työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä
1. 14 päivän irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden,
2. kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään 4 vuotta,
3. kahden kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 4 vuotta mutta enin- tään 8 vuotta,
4. neljän kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 8 vuotta mutta enintään 12 vuotta ja
5. kuuden kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 12 vuotta.
Jos pidemmästä irtisanomisajasta ei ole sovittu, toimihenkilön on irtisanoessaan työsopi- muksensa noudatettava 14 päivän ja työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä yli 5 vuotta kuu- kauden pituista irtisanomisaikaa.
Poistetaan irtisanomissuojasopimuksen 10 §:n ensimmäinen kappale ja muutetaan jäljelle jäävä kappale kuulumaan seuraavasti:
10 § Irtisanotun toimihenkilön takaisin ottaminen
Työsopimuslain 6 luvun 6 §:n mukaisesta takaisinottovelvollisuudesta voidaan poiketa työnantajan ja toimihenkilön välisellä sopimuksella. Sopimus tehdään työsopimuksen irti- sanomis- tai päättämistilanteessa ja siinä otetaan huomioon työnantajan toimenpiteet toi- mihenkilön työllistymisen edistämiseksi. Takaisinottoa koskevan sopimusmahdollisuuden käyttöönotosta on sovittava paikallisesti työnantajan ja pääluottamusmiehen välillä.
Poistetaan 15 § Työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli
Lisätään uusi 15 § Yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain mukaisen neuvottelu- ajan laskeminen
Työnantajan harkitessa yhden tai useamman toimihenkilön lomauttamista enintään 90 päiväksi, lasketaan yhteistoimintalain 51 §:n mukainen neuvotte- luaika alkavaksi siitä päivästä, jona yhteistoimintalain 45 §:n mukainen kirjalli- nen neuvotteluesitys annetaan tiedoksi. Yhteistoimintalaki ei ole työehtosopi- muksen osa.
4 Työryhmät ja muut yhteiset hankkeet
4.1 Paikallisen sopimisen edellytysten kehittäminen
Sopimusosapuolet jatkavat yhteistyötä paikallisen sopimisen toimivuuden edistämiseksi ja sopimisen edellytysten kehittämiseksi sopimuskauden aika- na. Sopimusosapuolten yhteisenä tavoitteena on tukea paikallisen sopimisen avulla ICT-alan yritysten kilpailukykyä, tuottavuutta ja toiminnan joustavuutta työn murroksessa sekä henkilöstön hyvinvointia. Paikallisesti sopien pyritään löytämään parhaat mahdolliset yrityskohtaiset ratkaisut.
Sopimusosapuolet korostavat, että paikallisen sopimisen toimivuutta edistävät muun muassa paikallisten neuvotteluosapuolten
• avoin vuoropuhelu
• keskinäinen luottamus
• hyvä valmistautuminen ja valmius perustella omat esitykset
• vaihtoehtoisten etenemistapojen kartoittaminen
• rakentava neuvotteluasenne ja hyvät neuvottelutaidot
• yrityksen liiketoiminnan ymmärtäminen.
Paikallinen sopiminen on yrityksen toiminnan kehittämisen väline. Yrityksessä on hyvä määritellä ne tavoitteet, joihin paikallisella sopimisella pyritään, ja seurata sopimisen toimivuutta.
Sopimusosapuolet seuraavat paikallisen sopimisen käytäntöjen kehittymis- tä/toteutumisen edistymistä. Sopimusosapuolet järjestävät tähän liittyvää kou- lutusta ja antavat ohjeistusta ja jakavat muilta sopimusaloilta saatuja hyviä ko- kemuksia alan yrityksille.
4.2 ICT-työn tulevaisuus -työryhmä
Sopimuspuolet perustavat työryhmän jatkamaan edellisinä sopimuskausina käytyä vuoropuhelua ICT-alalla tehtävän työn tulevaisuudennäkymistä. Sopi- musosapuolet kannustavat myös yrityksiä jatkamaan työpaikkatason vuoro- puhelua tuottavuuden ja kilpailukyvyn sekä henkilöstön hyvinvoinnin ja osaa- misen kehittämiseksi.
Sopimuskauden aikana tarkastellaan yhteisesti muun muassa seuraavia tee- moja:
• joustavat työskentelytavat (esim. etätyö) ja työn organisointi, kehittyvät johtamiskäytännöt (ml. etäjohtaminen, itseohjautuvat tiimit, itsensä joh- taminen, mahdollisuudet vaikuttaa kuormituksen jakautumiseen ja työssä jaksaminen) sekä esimies- ja työyhteisötaidot
• työn, perheen ja muun yksityiselämän yhteensovittaminen
• jatkuvaa oppimista tukevat toimintatavat ja yrityskulttuuri: tulevaisuuden osaamistarpeiden tunnistaminen, kyky kehittää ja jakaa omaa osaamis- ta sekä uudet oppimiskäytännöt (ml. työssä oppiminen, osaamisen it- senäinen kehittäminen ja yhdessä oppiminen);
• digitalisaation, robotiikan ja tekoälyn vaikutukset toimihenkilötyöhön: työn sisällöllinen muuttuminen ja siihen liittyvät osaamisvaatimukset
4.3 Palkkausjärjestelmiä käsittelevä työryhmä
Sopimusosapuolet selvittävät nykyisten palkkausjärjestelmien toimivuutta ja tarvetta kehittää palkkausjärjestelmiä. Sopimuskauden aikana järjestetään yh- teistä palkkausjärjestelmäkoulutusta. Koulutuksessa voidaan hyödyntää myös ulkopuolisia palkkausjärjestelmäasiantuntijoita.
4.4 Muutosturvatyöryhmä
Työryhmä seuraa muutosturvan uudistamistyötä sopimuskauden aikana ja voi tarvittaessa esittää tarvittavia toimia.
4.5 Palvelusvuosilisän vaihtaminen vapaaksi
Osapuolet selvittävät sopimuskauden aikana mahdollisuutta pilotoida palve- lusvuosilisän vaihtamista vapaaksi. Työryhmässä selvitetään muun muassa seuraavia asioita:
• menettelytavat vapaasta sopimisessa
• vaihtosuhde (esim. miten lisä tai sen osa vaihdetaan vapaaksi)
• vapaan ajankohta ja antaminen
• työsuhteen päättymisen vaikutukset
• muutokset työsuhteessa
4.6 Työaikatyöryhmä
Sopijapuolet selvittävät 1.1.2020 voimaan tulleen työaikalain vaikutuksia ICT- alalla käytössä oleviin työaikamuotoihin (mm. liukuva työaika, jaksotyö, jousto- työ, työajan enimmäismäärä ja viikkolepo) ja voivat sopia tarvittavista muutok- sista sopimuskauden aikana. Työryhmässä otetaan huomioon työssäjaksami- seen ja työn kuormittavuuteen liittyviä kysymyksiä. Työryhmässä seurataan myös pääluottamusmiehen tiedonsaantioikeuden toimivuutta.
5 Muut asiat
Epäasiallinen kohtelu ja häirintä
Sopijapuolet järjestävät epäasiallista kohtelua ja häirintää koskevaa koulutusta vuoden 2020 aikana.
Koulutuksen pohjalta sopijapuolet laativat sopimuskauden aikana työpaikkojen tueksi epäasialliseen kohteluun ja häirintään liittyen yhteisen ohjeistuksen. Sopimuspuolet suosittelevat, että niissä yrityksissä, joissa ei ole tähän asiaan liittyviä toimintaperiaatteita, hyödynnetään liittojen yhteistä ohjeistusta.
Tasa-arvo
Sopijaosapuolet pitävät tärkeänä tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämistä työpaikoilla ja korostavat tässä tarkoituksessa tasa-arvosuunnittelun merkitys- tä. Osapuolet ohjeistavat yrityksiä tasa-arvosuunnittelua ja palkkakartoitusta koskevista tasa-arvolain muutoksista.
Vähintään 30 työntekijän yrityksissä työnantaja laatii yhdessä henkilöstön edustajien kanssa tasa-arvosuunnitelman ja toteuttaa siihen liittyvän palkka- kartoituksen. Suunnitelma päivitetään lain edellyttämällä tavalla, ellei paikalli- sesti muuta sovita.
Vuokratyössä noudatettava työehtosopimus
Työvoiman vuokrauksessa noudatetaan ICT-alan työehtosopimusta. Vuokra- työvoiman käyttöä koskeviin sopimuksiin otetaan ehto noudatettavasta työeh- tosopimuksesta.
Työehtosopimuksen soveltamisala
Sopijapuolet toteavat, että sopimuskauden aikana ne eivät ryhdy toimenpitei- siin, joiden tarkoituksena on puuttua työehtosopimuksen soveltamisalaan.
Ay-koulutukseen liittyvä ateriakorvaus
Yleissopimuksen III kohdan 3 kohdassa (Ay-koulutus) tarkoitetun ateriakor- vauksen suuruus vuonna [2018 on 25,00 euroa]. Ateriakorvauksen määrä tu- levalle kalenterivuodelle vahvistetaan aina edeltävän kalenterivuoden syys- kuun loppuun mennessä tarkistamalla aikaisemman ateriakorvauksen määrää elinkustannusindeksissä tarkasteluvuotta edeltävästä heinäkuusta tarkastelu- vuoden heinäkuuhun mennessä tapahtuneella muutoksella.
Matkakustannusten korvaukset
Vuosina 2021 ja 2022 matkakustannusten euromääriä tarkistetaan kulloinkin voimassa olevan verohallinnon päätöksen mukaisesti.
Selviytymislauseke
Mikäli yritys on ajautumassa poikkeuksellisiin taloudellisiin vaikeuksiin, jotka saattaisivat johtaa työvoiman vähentämiseen, muuttuneiden olosuhteiden pohjalta voidaan sopia pääluottamusmiehen kanssa paikallisesti työehtosopi- muksen määräyksistä poikkeamisesta. Ennen neuvotteluiden aloittamista yri- tyksen tulee toimittaa pääluottamusmiehelle selvitys yhtiön sen hetkisestä ta- loudellisesta tilanteesta sekä yhtiön toteuttamista talouden tervehdyttämistoi- mista.
Tällä sopimuksella ei voida alittaa työntekijän toimen vaativuuteen perustuvaa palkanosaa/peruspalkkaa ja henkilökohtaista palkanosaa/henkilöosaa. Sopi- mus tehdään enintään vuoden määräajaksi ja se voidaan tarvittaessa uudis- taa, jos sopimuksen tekemiseen johtaneet olosuhteet ovat edelleen voimassa.
Poistetaan pöytäkirja kilpailukykysopimuksen mukaisesta työajan piden- tämisestä.
Niissä yrityksissä, jotka ovat teettäneet vuonna 2020 kilpailukykysopimuksen mukaisia työajanpidennystunteja, voidaan työaikaa pidentää 5 §:n 11. ja 12 kohdan mukaisesti tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen enintään puolet
11. ja 12. kohdan mukaisista tuntimääristä.
Mikäli työajanpidennystunnit on vuonna 2020 viety työaikajärjestelmiin ja nii- den muuttaminen edellyttää siirtymäaikaa, tällöin kohtien 11. ja 12. mukaiset tuntimäärät suhteutetaan jäljellä oleviin kuukausien määrään vuonna 2020.
Edellä olevista kohdista voidaan paikallisesti sopia toisin.
Helsingissä, 29. päivänä kesäkuuta 2020
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY
Xxxxxx Xxxxx Xxx Xxxxxxx
AMMATTILIITTO PRO RY
Xxxxx Xxxxxxx Xxxxx Xxxxxx
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY
AMMATTILIITTO PRO RY
ICT-ALAN TYÖEHTOSOPIMUS TOIMIHENKILÖILLE YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 § Työehtosopimuksen soveltamisala
Tämän työehtosopimuksen määräyksiä sovelletaan Palvelualojen työnantajat PALTA ry:n jäsenyritysten palveluksessa oleviin toimihenkilöihin, jotka työskentelevät ICT-alalla (tieto-, tietoliikenne- ja informaatiotekniikka-alat sekä call- ja contactcenterit) sekä televisio- ja ra- dioalalla verkon käyttöön ja ylläpitoon sekä lähetystoimintaan liittyvissä tietoliikennealan toimihenkilötehtävissä lukuun ottamatta Yleisradio Oy:tä, Digita Oy:tä ja MTV Oy:tä. Sopi- muksen määräyksiä sovelletaan myös näiden tai vastaavien alojen palveluita ja infrastruk- tuuria rakentavien ja ylläpitävien tai niihin verrattavaa toimintaa harjoittavien jäsenyritysten toimihenkilöihin.
2 § Sopimuksen voimassaolo
Tämä sopimus on voimassa 29.6.2020-28.2.2022 ja sen jälkeenkin vuoden kerrallaan, ellei sopimusta irtisanota kirjallisesti viimeistään kahta kuukautta ennen sen päättymistä.
Uudesta työehtosopimuksesta neuvoteltaessa ovat tämän työehtosopimuksen määräykset voimassa niin kauan, kunnes uusi työehtosopimus on tehty tai sopimusneuvottelut muuten ovat päättyneet.
3 § Työsuhteen alkaminen ja lakkaaminen sekä työsuhteen ehtojen muuttaminen
1. Työnantajalla on oikeus ottaa työsuhteeseen ja päättää työsuhde työlainsäädännön mukaisesti sekä määrätä työn johtamisesta. Työsopimus tehdään kirjallisesti ennen työn alkamista.
2. Työsuhteen ehtoja voidaan muuttaa, jos siitä sovitaan. Jos asiasta ei sovita, työnantaja voi toteuttaa muutoksen, mikäli sille on irtisanomisperuste. Tällöin on noudatettava irti- sanomisaikoja.
Toimihenkilö voidaan toimihenkilöasemansa säilyttäen siirtää toiseen tehtävään. Jos se merkitsee huononnusta hänen etuihinsa, työnantajalla on kuitenkin oltava irtisanomis- peruste ja noudatettava irtisanomisaikaa.
3. Irtisanomisessa ja lomauttamisessa noudatetaan työsopimuslain ja tämän sopimuksen liitteenä olevan irtisanomissuojasopimuksen määräyksiä.
4. Työhön otettaessa työnantaja ilmoittaa toimihenkilölle luottamusmiehen ja työsuojelu- valtuutetun nimet ja yhteystiedot sekä tiedottaa muista tarpeellisista työsuhteeseen liit- tyvistä asioista.
5. Työnantajan tulee huolehtia työsopimuslain mukaisesti siitä, että toimihenkilö voi suo- riutua työstään myös yrityksen toimintaa, tehtävää työtä tai työmenetelmiä muutettaes- sa tai kehitettäessä. Työnantajan on pyrittävä edistämään toimihenkilön mahdollisuuk- sia kehittyä kykyjensä mukaan työurallaan etenemiseksi.
6. Työsopimus saa olla määräaikainen ainoastaan työsopimuslain mukaisesta perustel- lusta syystä. Määräaikaisuuden perusteltu syy tulee ilmoittaa joko kirjallisessa työsopi- muksessa tai työsopimuslain 2:4 §:n mukaisessa selvityksessä.
4 § Palkkaus
1. Palkkausjärjestelmänä käytetään ICT-alan palkkausjärjestelmää. Tietoalan työehtoso- pimuksen soveltamisen piirissä olleilla yrityksillä on mahdollisuus käyttää entistä palk- kausjärjestelmää. Mikäli yrityksessä on käytössä tai paikallisesti on sovittu erilaisesta tai muun tyyppiseen vaativuusluokitukseen perustuvasta palkkausjärjestelmästä, on sen kuitenkin vastattava vähintään em. palkkausjärjestelmien tasoa.
Tuntipalkan laskeminen
2. Työaika- ym. korvauksia laskettaessa käytetään kuukausipalkan (rahapalkka sekä mahdolliset luontoisedut, provisio- ja tuotantopalkkiot ja sijaisuuskorvaus) jakajana lu- kua 158 silloin, kun säännöllinen työaika on 37,5 tuntia viikossa ja lukua 160 silloin, kun säännöllinen työaika on 40 tuntia viikossa. Säännöllisen työajan ollessa jokin muu, käy- tetään jakajana säännölliseen työhön keskimäärin kuukaudessa käytettyä työtuntien lukumäärää.
Osa-ajan palkka
3. Osa-ajan palkka palkattomista poissaoloista tai vajaasta kuukaudesta lasketaan kuu- kauden säännöllisten työtuntien suhteessa. Laskettaessa osa-ajan palkkaa, saadaan tunnilta tai päivältä maksettava palkka jakamalla kuukausipalkka asianomaisen kuu- kauden säännöllisten työtuntien tai työpäivien lukumäärällä. Poissaolo voidaan myös korvata vastaavalla määrällä työtunteja. Kuukausipalkan käsite sisältää rahapalkan se- kä mahdolliset luontoisedut (verotusarvo, provisio- ja tuotantopalkkiot ja sijaisuuskor- vauksen).
Kuukausi- ja viikkotyöaika 2020, 2021 ja 2022
2020 tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu | työpäiviä/kk 21 20 22 20 19 21 23 21 22 22 21 21 | työaika 37,5 t/vko 157,5 150 165 150 142,5 157,5 172,5 157,5 165 165 157,5 157,5 | työaika 40 t/vko 168 160 176 160 152 168 184 168 176 176 168 168 |
2021 tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu | työpäiviä/kk 19 20 23 20 20 21 22 22 22 21 22 21 | työaika 37,5 t/vko 142,5 150 172,5 150 150 157,5 165 165 165 157,5 165 157,5 | työaika 40 t/vko 152 160 184 160 160 168 176 176 176 168 176 168 |
2022 tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu | työpäiviä/kk 20 20 23 19 21 21 21 23 22 21 22 20 | työaika 37,5 t/vko 150 150 172,50 142,50 157,5 157,5 157,5 172,50 165 157,5 165 150 | työaika 40 t/vko 160 160 184 152 168 168 168 184 176 168 176 160 |
Taulukon käyttämisen edellytyksenä on, että kysymys ei ole keskeytymättömästä kol- mivuoro-, jakso- tai näihin rinnastettavasta työstä ja että toinen vapaapäivä on lauan- tai.
Nuoret, harjoittelijat ja oppisopimusoppilaat
4. Palkkamääräyksiä ei sovelleta nuoriin (15 - 17 vuotiaisiin) eikä harjoittelijoihin ja suo- raan oppisopimussuhteeseen tulleisiin. Harjoittelijalla tarkoitetaan henkilöitä, jotka opiskelevat jossakin oppilaitoksessa ja hankkivat tutkinnon edellyttämää työkokemusta työsuhteessa.
Peruskoululaisten ja lukiolaisten kanssa voidaan tehdä ”Tutustu työelämään ja tienaa” - sopimus.
Yrityksessä takaisinottovelvollisuuden piirissä olevat irtisanotut toimihenkilöt tai työeh- tosopimuksen työvoiman vähentämisjärjestystä koskevat määräykset eivät rajoita työ- sopimuksen tekemistä alle 18-vuotiaiden tai harjoittelijoiden kanssa.
Tulos- ja voittopalkkiot
5. Työnantaja voi täydentää työehtosopimuksen mukaan maksettavia palkkoja tulospalk- kioilla, jonka perusteena ovat yleensä toiminnalliset tavoitteet kuten tuottavuus- ja kehi- tystavoitteiden saavuttaminen, ja voittopalkkiolla, joka olennaisilta osiltaan tai kokonaan perustuu taloudelliseen tulokseen kuten liikevaihtoon, käyttökatteeseen ja liiketulok- seen.
Tulos- ja voittopalkkiojärjestelmän käyttöönotto, muuttaminen ja lopettaminen käsitel- lään yhteistoimintamenettelyssä. Käteisen voittopalkkion ja voitonjakoerän osalta nou- datetaan kulloinkin voimassaolevia Eläketurvakeskuksen ohjeita.
Tulos- ja voittopalkkioita ei oteta huomioon laskettaessa toimihenkilön vuosilomapalk- kaa ja vuosilomakorvausta, ylityö- ja työaikakorvauksia tai työehtosopimuksen mukaan määräytyviä muita palkkoja, lisiä ja korvauksia. Tulos- ja voittopalkkiolisiin ei sovelleta työehtosopimuksen palkankorotusmääräyksiä.
Provisiopalkka
6. Mikäli toimihenkilön työsopimuksessa on sovittu, että palkka muodostuu kokonaan tai osin provisiosta, on palkka ja palkan muodostuminen sekä muut työsuhteen ehdot, ku- ten sairauteen, vuosilomaan ja työaikaan sovittava mahdollisimman täsmällisesti etukä- teen. Samoin on myyntitavoitteista ja työtehtävien hoitamiseen liittyvistä kuluista ja kor- vauksista keskusteltava ja sovittava etukäteen. Ennen kuin em. palkkaustapa otetaan käyttöön, on sitä koskevat periaatteet käytävä läpi luottamusmiehen kanssa.
Sairausajan palkassa ja ylityön korotusosassa käytetään palkkaa, johon on lisätty pro- visiopalkan osuus keskimääräisenä edeltävän puolen vuoden ajalta, ellei paikallisesti toisin sovita.
Provisiopalkkaiselle toimihenkilölle määritetään vaativuusryhmä palkkausjärjestelmän mukaisesti. Vaativuusryhmän mukaisen vähimmäispalkan toteutumisen tarkastelujak- son pituus on yksi kuukausi, ellei paikallisesti ole luottamusmiehen kanssa sovittu muusta tarkastelujaksosta.
Tässä sopimuksessa tarkoitetut palkankorotukset toteutetaan pohjapalkkaan määritel- tyä vaativuusryhmää seuraavan korkeamman vaativuusryhmän palkankorotuksen mu- kaan, ellei provisiopalkkajärjestelmä ole sellainen, että palkankorotukset toteutuvat jo muuta kautta tai ellei henkilökohtainen palkka ole suurempi, jolloin korotus toteutetaan tästä laskettuna yleiskorotuksena.
Osa-aikaiset tuntipalkkaiset toimihenkilöt
7. Osa-aikaiselle toimihenkilölle on tarkoituksenmukaista määritellä tuntipalkka, jos hän työskentelee työsuhteessa, jossa kuukaudessa tehtyjen työtuntien määrä vaihtelee en- nalta arvaamattomasti. Tällöin palkkauksen perusteena käytetään palkkausjärjestel- män avulla määriteltyä palkkaryhmää. Tuntipalkka saadaan jakamalla kuukausipalkka luvulla 158.
Sairausajan palkka maksetaan keskiansion mukaan laskettuna sairastumista edeltäväl- tä puolen vuoden ajalta.
Osa-aikaiselle tuntipalkkaiselle toimihenkilölle maksetaan arkipyhäkorvaus tehdyn työ- ajan suhteessa. Tarkastelujaksona käytetään esim. puolen vuoden ajalta tehtyä keski- määräistä viikkotyöaikaa.
Jos yritys tarvitsee työvoimaa sellaisiin töihin, joita osa-aikainen työntekijä pystyy te- kemään, hänen halukkuutensa työajan lisäämiseen täytyy selvittää työsopimuslain mu- kaisesti.
Osa-aikaisen tuntipalkkaisen toimihenkilön työvuoro on yhdenjaksoisesti vähintään 4 tuntia vuorokaudessa, ellei toimihenkilön kanssa toisin sovita. Lisäksi liitot suosittele- vat, ettei alle 18 tunnin viikoittaista työaikaa tule työpaikoilla käyttää, elleivät toimihenki- lön tarpeet tai muu perusteltu syy tätä edellytä.
Erilliset lisät Tunnelilisä
8. Xxxxxxx toimihenkilö työskentelee maanalaisessa kallio- tai laitesuojassa vähintään kuu- si tuntia päivässä 12 päivänä kalenterikuukaudessa, maksetaan hänelle 1.9.2020 alka- en 109,20 € ja 1.4.2021 alkaen 111,38 € tai annetaan yksi palkallinen vapaapäivä. Korvausmuoto on valittava vuodeksi kerrallaan.
Mastotyöt
9. Mastossa tehdystä työstä maksetaan erillisenä lisänä yksinkertainen tuntipalkka, kun maston korkeus ylittää 35 m ja puolitoistakertainen tuntipalkka, kun maston korkeus ylittää 90 m. Korvaus maksetaan aina vähintään yhdeltä tunnilta.
Poikkeuksellinen haitta ja hankaluus
10. Työskentelyolosuhteissa, joissa esiintyy poikkeuksellista haittaa tai hankaluutta, mak- setaan haitan perusteella erillistä lisäkorvausta, jonka suuruus on 25 % toimihenkilön yksinkertaisesta tuntipalkasta.
Töiksi, joissa em. haittaa ja hankaluutta esiintyy, katsotaan mm. asennustyöt, jotka suoritetaan vähintään 2-kerroksisten rakennusten katoilla tai vastaavalla korkeudella ulkoseinällä tai vastaavalla korkeudella kalliosuojien kuilutiloissa sekä maston alla teh- tävä avustava työ, kun mastossa työskennellään.
Kielilisä
11. Ellei muuta ole sovittu, maksetaan asiakaspalvelutehtävissä toimivalle toimihenkilölle kielilisää työnantajan edellyttäessä tai toimihenkilön muutoin joutuessa työssään sään- nöllisesti käyttämään suullisesti tai kirjallisesti yhtä tai useampaa hallitsemaansa muuta kieltä. Suomen tai ruotsin kielen taidosta ei kielilisää makseta. Työnantaja voi edellyt- tää riittävän kielitaidon osoittamista valitsemallaan tavalla. Lisän suuruus on 1.9.2020 alkaen 18,27 euroa kuukaudessa ja 1.4.2021 alkaen 18,64 euroa kuukaudessa.
Palvelusvuosilisä
12. Toimihenkilölle, jonka työsuhde on kestänyt yhdenjaksoisesti 12 vuotta, maksetaan erillisenä lisänä 1.9.2020 alkaen 102,65 euroa kuukaudessa ja 1.4.2021 alkaen 104,70 euroa kuukaudessa.
5 § Säännöllinen työaika Päivä-, kaksivuorotyö
1. Päivä- ja kaksivuorotyössä säännöllinen työaika on enintään 8 tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa niissä toimipaikoissa ja töissä, joissa on jatkuvasti noudatettu kyseis- tä työaikaa. Muutoin työaika on enintään 7,5 tuntia vuorokaudessa ja 37,5 tuntia viikos- sa.
Jaksotyö
2. Jaksotyössä säännöllinen työaika on enintään 120 tuntia kolmen viikon pituisessa ajan- jaksossa niissä toimipaikoissa ja töissä, joissa on jatkuvasti noudatettu edellä mainittua työaikaa. Muutoin jaksotyössä säännöllinen työaika on enintään 112,5 tuntia/3 vk. Jak- sotyössä säännöllinen työaika voi paikallisesti sopien olla enintään 240 tuntia/6vk tai 225 tuntia/6vk.
Työajan järjestäminen paikallisesti sopien
3. Paikallisesti sopien voidaan säännöllinen työaika järjestää siten, että vuorokautinen säännöllinen työaika voi olla enintään 12 tuntia. Työajan on tällöin enintään 52 viikon tasoittumisjaksolla tasoituttava toimihenkilön säännölliseen työaikaan.
Jos työsuhde tässä työaikamuodossa päättyy kesken tasoittumisjakson, maksetaan tai vähennetään palkasta normaalin säännöllisen työajan ylittävät tai alittavat tunnit pe- ruspalkan mukaan.
Tasoittumisvapaat pidetään työnantajan määräämänä ajankohtana työvuoro kerral- laan, ellei paikallisesti toisin sovita vapaan pitämisestä tai sen korvaamisesta. Annetut vapaapäivät ovat työssäolopäivien veroisia päiviä vuosiloman pituutta määrättäessä.
4. Sopimus, jolla on aikoinaan sovittu siirtymisestä 40 tunnin työviikkoon, on irtisanotta- vissa kahden kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen.
Paikallisesti voidaan sopia siirtymisestä 40 tunnin työviikosta 37,5 tunnin työviikkoon tai jaksotyössä siirtymisestä 120 tuntia/3 viikon ajanjaksosta 112,5 tuntia/3 viikon ajan- jaksoon tai 240 tuntia/6 viikon ajanjaksosta 225 tuntia/6 viikon ajanjaksoon ja päinvas- toin.
Liukuva työaika
5. Jos yrityksessä sovelletaan liukuvaa työaikaa, säännöllistä työaikaa lyhentävä ja piden- tävä liukuma-aika voi olla enintään neljä tuntia ja enimmäiskertymä enintään +/- 40 tun- tia. Seurantajakson pituus on enintään 12 kuukautta. Työaikalain ja työehtosopimuksen tarkoittamista liukuvan työajan rajoista, enimmäiskertymästä ja seurantajakson pituu- desta voidaan sopia paikallisesti toisin työnantajaliiton jäsenyrityksissä.
Joustavien työaikajärjestelmien mukaisia vapaita ja jäljempänä 20 §:ssä tarkoitettuja työajan lyhennysvapaita tai paikallisesti sovittuja vapaa-ajanjaksoja annetaan työtilan- teen niin salliessa ja toimihenkilön niin halutessa useamman työvuoron jaksoissa.
Työviikko- ja -vuorokausi
6. Työviikko alkaa maanantaina ja työvuorokausi vaihtuu kello 00.00, ellei paikallisesti muuta sovita.
Keskeytymätön kolmivuorotyö
7. Säännöllinen työaika on enintään vuoden (kalenterivuosi) pituisena ajanjaksona keski- määrin 34,8 tuntia viikossa. Työtä varten tulee ennakolta laatia työajan tasaamisjärjes- telmä vähintään ajaksi, jonka kuluessa viikoittainen työaika tasoittuu sanottuun keski- määrään.
Tässä työaikamuodossa korvataan työ, joka ylittää asianomaisen työviikon työajan ta- saamisjärjestelmän mukaisen työajan, siten kuin työehtosopimuksessa on ylityöstä sovittu. Ylityöstä maksettava palkka saadaan jakamalla kuukausipalkka luvulla 148.
Työtuntijärjestelmän mukaisia vapaapäiviä pidetään työssäolopäivien veroisina vuosi- lomaa määrättäessä, kuitenkin vähennettynä asianomaiseen kalenterikuukauteen si- sältyvien päivätyöntekijöiden tavanomaisten vapaapäivien lukumäärällä.
Ansionmenetyksen kompensaationa maksetaan keskeytymättömässä kolmivuorotyös- sä toimihenkilölle kuukausittain 5,2 %:n suuruinen erillinen lisä, ellei yrityksessä ole käytössä järjestelmää, joka jo ottaa huomioon kompensaation.
Työehtosopimuksen keskeytymätöntä kolmivuorotyötä koskevia määräyksiä sovelle- taan sellaisenaan vuorotyöhön palkattuun työntekijään sekä työntekijään, joka on ollut vuorotyössä yhtäjaksoisesti vähintään yhden kuukauden. Työntekijän tehdessä tilapäi- sesti vuorotyötä, mikä kestää vähemmän kuin kuukauden, sovelletaan häneen ko. ai- kana päivätyötä koskevia työaika- ym. määräyksiä.
Tällä sopimuksella ei heikennetä voimassa olevia työsuhteen ehtoja tai paikallisia so- pimisia.
Keskeytymätöntä kolmivuorotyötä koskevista määräyksistä voidaan luottamusmiehen kanssa sopia paikallisesti toisin.
8. Toimistotyössä työaika alkaa, kun toimihenkilö saapuu työvuoronsa alkaessa työn te- kemispaikalle ja päättyy, kun hän poistuu työvuoronsa päättyessä työn tekemispaikalta.
Joustotyö
9. Työnantaja käy luottamusmiehen kanssa läpi työpaikalla noudatettavat joustotyön käy- tön yleiset periaatteet, mikäli joustotyö otetaan käyttöön yrityksessä. Joustotyöajassa tasoittumisjakso on enintään 26 viikkoa. Työnantaja toimittaa kerran vuodessa pyyn- nöstä luottamusmiehelle tiedon joustotyösopimusten lukumäärästä. Paikallisesti voi- daan sopia tasoittumisjaksosta toisin.
Työajan enimmäismäärä
10. Työaikalain 18 §:n mukaisen työajan enimmäismäärän tasoittumisjakso on 12 kuukaut- ta, ellei paikallisesti muuta sovita.
Työaikamääräyksistä poikkeaminen
11. Tuottavuuden, tehokkuuden tai laadun parantamiseksi tai ammatillisen osaamisen ke- hittämiseksi työnantaja voi osoittaa kullekin toimihenkilölle säännöllisen työajan lisäksi työn suorittamisen kannalta tarpeellista osaamisen kehittämiseen tähtäävää toimintaa työpaikalla tai työnantajan osoittamassa paikassa enintään 12 tuntia kalenterivuodes- sa.
Edellä mainitun osaamisen kehittämiseen tähtäävän toiminnan sijaan työnantaja ja luottamusmies voivat paikallisesti sopia, että toimihenkilöiden säännöllistä työaikaa li- sätään enintään 16 tuntia kalenterivuodessa. Tätä aikaa voidaan käyttää esimerkiksi työhön ja tuottavuuden, tehokkuuden, laadun ja ammatillisen osaamisen kehittämisek- si ja lisäämiseksi sekä henkilöstötilaisuuksiin, työhyvinvointiin ja työkykyä ylläpitävään toimintaan.
Edellä mainituissa tarkoituksissa käytetty aika on luonteeltaan säännöllistä työaikaa, jota voidaan teettää työehtosopimuksessa ja työsopimuksissa sovitun säännöllisen työajan lisäksi ja työehtosopimuksen ja työsopimusten estämättä. Tältä ajalta makse- taan yksinkertaisen tuntipalkan mukainen korvaus ja tätä aikaa voidaan toteuttaa osis- sa tai kokonaisina päivinä.
Edellä mainituissa tarkoituksissa käytettävän ajan ajankohdasta on ilmoitettava hyvis- sä ajoin kuitenkin viimeistään kolme päivää ennen ottaen huomioon mahdollisuuksien mukaan myös toimihenkilön henkilökohtaiset tarpeet. Osaamisen kehittämiseen voi- daan käyttää myös kokonaisia päiviä, mutta ei kuitenkaan arkipyhiä, arkipyhäviikkojen lauantaita tai sunnuntaipäiviä. Osaamisen kehittämiseen käytettävää aikaa ei voida si- joittaa kesä- tai heinäkuulle. Jos osaamisen kehittämiseen käytetään lauantaipäivää, päivän pituuden tulee olla vähintään kuusi tuntia, jollei toimihenkilön kanssa toisin so- vita. Jos aikaa osoitetaan lauantaille, tästä on ilmoitettava viimeistään kaksi viikkoa etukäteen.
Soveltamisohje
Yksinkertainen tuntipalkka lasketaan siten, että kuukausipalkka (rahapalkka) jaetaan luvulla 158 silloin, kun säännöllinen työaika on 37,5 tuntia viikossa ja luvulla 160 silloin, kun säännöllinen työaika on 40 tuntia viikossa.
Osaamisen kehittäminen perustuu yrityksen henkilöstö- ja koulutussuunnitelmaan, jos sellainen on yrityksessä. Osaamisen kehittämisen tarpeista ja luonteesta keskustel- laan toimihenkilön kanssa. Keskustelu voi olla osa yrityksessä säännöllisesti käytäviä keskusteluja.
Paikallisesti voidaan tämän kohdan määräyksistä sopia toisin.
12. Yrityksessä voi olla käytössä työaikapankki tai voidaan ottaa käyttöön esimerkiksi työ- aikalain (872/2019) tarkoittama työaikapankki.
Työnantaja voi liiketoiminnallisen tarpeen vuoksi vähintään kolmen päivän ilmoitusai- kaa noudattaen työsopimuksen ja työehtosopimuksen estämättä määrätä toimihenki- lön tekemään työaikapankkiin arkipäivänä tehtävän työajan lisäksi kaksi tuntia ylimää- räistä vuorokautista säännöllistä työaikaa, jota voidaan teettää enintään kahdeksan tuntia kalenterivuodessa. Toimihenkilön on mahdollisuus tapauskohtaisesti kieltäytyä tämän sopimusmääräyksen mukaisesta työaikamuutoksesta asiallisesta ja painavasta henkilökohtaisesta syystä. Pankkiin talletettu aika annetaan vapaana työnantajan ja toimihenkilön sopimana ajankohtana tai jos sopimukseen ei päästä, työnantajan mää- räämänä ajankohtana.
Soveltamisohje
Kuukausipalkkaisen toimihenkilön kuukausipalkka säilyy ennallaan sekä tunte- ja tehtäessä että niitä vapaana pidettäessä. Tuntipalkkainen toimihenkilö ei saa tehdyiltä tunneilta tuntipalkkaa, palkka maksetaan kun vapaa pidetään.
6 § Viikon vapaapäivät
Viikkoa kohti annetaan kaksi vapaapäivää, jotka pääsääntöisesti ovat lauantai ja sun- nuntai. Jos yrityksen toiminta jatkuu myös viikonloppuna, vapaapäivät annetaan siten, että niitä tulee keskimäärin kaksi viikkoa kohden.
7 § Arkipyhäviikkojen työaika
Arkipäiviksi sattuvat arkipyhät sekä juhannus- ja jouluaatto lyhentävät työviikon sään- nöllistä työaikaa vastaavasti.
Mikäli mainittuina vapaapäivinä joudutaan työskentelemään, vapaapäivän menettämi- nen korvataan säännöllisenä työaikana annettavilla vapaapäivillä tai korvaamalla ra- hana kuten lisä- ja ylityö. Edellä mainittu ei koske keskeytymätöntä kolmivuorotyötä.
Arkipyhäviikkojen työaika vuosina 2020, 2021 ja 2022
Vuosi 2020
1. viikko | uudenvuodenpäiväviikko | 2 pv |
2. viikko | loppiaisviikko | 4 pv |
15. viikko | pääsiäistä edeltävä viikko | 4 pv |
16. viikko | pääsiäistä seuraava viik- ko | 4 pv |
18. viikko | vappuviikko | 4 pv |
21. viikko | helatorstaiviikko | 4 pv |
25. viikko | juhannusviikko | 4 pv |
52. viikko | jouluviikko | 3 pv |
53. viikko | joulun jälkeinen viikko | 4 pv |
Vuosi 2021
1. viikko | loppiaisviikko | 4 pv |
13. viikko | pääsiäistä edeltävä viikko | 4 pv |
14. viikko | pääsiäistä seuraava viik- ko | 4 pv |
19. viikko | helatorstaiviikko | 4 pv |
25. viikko | juhannusviikko | 4 pv |
49. viikko | itsenäisyyspäiväviikko | 4 pv |
51. viikko | jouluviikko | 4 pv |
52. viikko | joulun jälkeinen viikko | 5 pv |
Vuosi 2022
1. viikko | loppiaisviikko | 4 pv |
15. viikko | pääsiäistä edeltävä viikko | 4 pv |
16. viikko | pääsiäistä seuraava viik- ko | 4 pv |
21. viikko | helatorstaiviikko | 4 pv |
25. viikko | juhannusviikko | 4 pv |
49. viikko | itsenäisyyspäiväviikko | 4 pv |
52. viikko | joulun jälkeinen viikko | 4 pv |
Jaksotyössä työajan pituus määräytyy em. määräyksiä vastaavien periaatteiden mu- kaan.
8 § Työvuoroluettelo
1. Työpaikalla on oltava työvuoroluettelo, josta tulee ilmetä työvuorojen alkamis- ja päät- tymisaika, viikoittaiset vapaapäivät sekä päivittäisen lepoajan (ruokailutauon) pituus ja ajankohta. Työvuoroluettelo on laadittava niin pitkälle ajalle kuin mahdollista.
Työvuoroluetteloon tulevista pysyvistä muutoksista ilmoitetaan asianomaiselle toimi- henkilölle ja luottamushenkilölle viimeistään kaksi viikkoa ennen muutoksen voimaan- tuloa. Jos muutos koskee useampia toimihenkilöitä, muutoksesta tulee neuvotella luot- tamushenkilön kanssa etukäteen.
Työvuoroluetteloon tulevista tilapäisistä muutoksista ilmoitetaan asianomaiselle toimi- henkilölle viimeistään kolme päivää ennen muutoksen voimaantuloa. Jos muutos kos- kee osastoa tai vastaavaa toiminnallista kokonaisuutta, muutoksesta ilmoitetaan myös luottamushenkilölle.
Paikallisesti sopien edellä mainituista ilmoitusajoista voidaan poiketa. Koko pykälän määräyksistä voidaan sopia paikallisesti toisin luottamusmiehen kanssa.
9 § Päivittäinen lepoaika
Jos vuorokautinen työaika on kuutta tuntia pidempi, on päivittäisen lepoajan (ruokailu- tauon) pituus vähintään puoli tuntia, tai työntekijälle annetaan tilaisuus aterioida työn aikana. Jos työaika ylittää vuorokaudessa 10 tuntia, toimihenkilöllä on halutessaan oi- keus pitää enintään puoli tuntia kestävä lepoaika kahdeksan tunnin työskentelyn xxx- xxxx. Virkistystauot sisältyvät työaikaan.
10 § Vuorokausilepo
Vuorokausilevon pituus määräytyy työaikalain mukaan. Työaikalaissa mainituista le- poajoista voidaan paikallisesti sopia toisin allekirjoittaneen työnantajaliiton jäsenyrityk- sissä.
11 § Viikkolepo ja viikkolepokorvaus
1. Viikkolepoon noudatetaan työaikalain määräyksiä.
2. Toimihenkilölle, jota tilapäisesti tarvitaan viikoittaisena vapaa-aikanaan työhön, korva- taan viikkovapaan aikana työhön käytetty aika lyhentämällä hänen säännöllistä työai- kaansa viikkovapaan aikana tehtyyn työhön käytetyllä ajalla viimeistään kolmen seu- raavan kalenterikuukauden kuluessa työn tekemisestä, jollei toisin sovita. Xxxxxxxxxx- lön suostumuksella voidaan viikkovapaakorvaus antaa myös siten, että hänelle mak- setaan mahdollisten lisä-, yli- ja sunnuntaityölisien lisäksi tehdyiltä työtunneilta yksin- kertaisen tuntipalkan suuruista korvausta.
3. Jos toimihenkilö ei ole saanut keskeytymätöntä viikoittaista vapaa-aikaansa, katsotaan viikkolepopäiväksi, ellei muuta ole sovittu, sunnuntai päivätyössä ja keskeytyvässä vuorotyössä ja työvuoroluettelon mukainen viikon viimeinen vapaapäivä muussa työs- sä.
4. Viikkolevon katsotaan toteutuvan myös silloin, kun viikkolepo jakautuu kahdelle seit- semän päivän jaksolle, kunhan enin osa viikkolevosta sijoittuu sen seitsemän päivän puolelle, jonka viikkolevosta on kyse.
5. Edellä mainituista määräyksistä voidaan sopia paikallisesti toisin ainoastaan allekirjoit- taneen työnantajaliiton jäsenyrityksissä.
12 § Lisätyö
Lisätyöllä tarkoitetaan työtä, jota toimihenkilön suostumuksella tehdään yli sovitun työ- ajan, mutta joka kuitenkaan ei ole ylityötä.
Lisätyöstä maksetaan peruspalkka. Toimihenkilölle, jonka säännöllinen työaika on 7,5 tuntia päivässä ja 37,5 tuntia viikossa, maksetaan kuitenkin vuorokautisen ja viikoittai- sen säännöllisen työajan ylittävästä lisätyöstä korvaus, kuten vuorokautisesta tai vii- koittaisesta ylityöstä tai sovitaan pitämisestä vastaavana vapaana.
13 § Ylityö
1. Vuorokautisesta ylityöstä maksetaan kahdelta ensimmäiseltä tunnilta 50 prosentilla ja seuraavilta tunneilta 100 prosentilla korotettu palkka. Viikoittaisesta ylityöstä makse- taan kahdeksalta ensimmäiseltä tunnilta 50 prosentilla ja seuraavilta tunneilta 100 pro- sentilla korotettu palkka.
2. Lauantaina sekä pyhä- ja juhlapäivän aattona tehdystä vuorokautisesta ylityöstä mak- setaan 100 prosentilla korotettu palkka.
3. Pääsiäislauantaina, joulu- ja juhannusaattona säännöllisen työajan lisäksi tehdystä työstä maksetaan 100 prosentilla korotettu palkka.
Joulu- ja juhannusaattona tehdystä työstä maksetaan mahdollisen lisä-, ja ylityökor- vausten lisäksi 100 prosentilla korotettu palkka.
4. Jos toimihenkilön suorittama työ jatkuu vuorokauden tai työvuorokauden vaihteen yli, katsotaan työ lisä- ja ylityökorvausta laskettaessa edellisen vuorokauden työksi siihen asti, kunnes toimihenkilön säännöllinen työvuoro normaalisti alkaa. Näitä tunteja ei täl- löin oteta huomioon jälkimmäisen vuorokauden säännöllistä työaikaa laskettaessa.
5. Xxxxxx toimihenkilö ei ole voinut tehdä säännöllistä viikkotyöaikaa vastaavaa tuntimää- rää sellaisesta syystä, josta työnantaja lain tai työehtosopimuksen perusteella on vel- vollinen maksamaan palkan ja hän joutuu tulemaan työvuoroluettelon mukaisena va- paapäivänään työhön, rinnastetaan aika, jolta työnantaja on ollut velvollinen maksa- maan palkan työaikaan.
6. Jaksotyössä työ, joka ylittää tasaamisjärjestelmän mukaisen työajan, korvataan lisä- tai ylityönä työaikalain mukaisesti. Tällöin tarkasteltavana jaksona voidaan käyttää kalen- teriviikkoa, ellei yritys toisin päätä.
7. Xxxxxxx aloittamis- ja lopettamistyöstä aiheutuu vuorokautista ylityötä, on siitä maksetta- va korvaus tai annettava vapaa sovittava samalla kun selvitetään muut aloittamis- ja lopettamistyöhön liittyvät yksityiskohdat.
8. Toimihenkilön lähtiessä kotoaan vuorokautiseen ylityöhön, rinnastetaan työpaikalle menoon tai sieltä paluuseen käytetty aika työaikaan kuuluvaksi.
9. Ylityön enimmäismäärän tarkastelujaksona voidaan käyttää kalenterivuotta 31.12.2020 saakka.
13 a § Suurjuhlapyhäkorvaus
Toimihenkilölle maksetaan ns. suurjuhlapyhäkorvausta ensimmäisenä ja toisena pääsiäis- päivänä, ensimmäisenä ja toisena joulupäivänä sekä juhannuspäivänä suoritetusta työstä kuukausipalkan lisäksi 200 prosentilla korotettu peruspalkka, joka sisältää mahdollisen yli- ja sunnuntaityökorotuksen sekä hälytysluontoisesta työstä maksettavan prosenttikorotuk- sen.
14 § Sunnuntaityö
Sunnuntaina tai muuna kirkollisena juhlapäivänä sekä itsenäisyys- ja vapunpäivänä teh- dystä työstä maksetaan mahdollisten lisä- ja ylityökorvausten lisäksi sunnuntaityökorvauk- sena tunnilta yksinkertaista tuntipalkkaa vastaava korvaus. Sunnuntai- ja em. juhlapäivien lasketaan alkavan niitä edeltäneinä päivinä kello 18.00 ja päättyvän em. sunnuntai- tai juh- lapäivinä kello 24.00.
15 § Vuoro-, ilta- ja yötyö Vuorotyö
1. Vuorotyössä maksetaan vuorotyölisää jokaiselta ilta- ja yövuorossa tehdyltä tunnilta. Vuorotyölisän suuruus on iltavuorossa 15 prosenttia toimihenkilön yksinkertaisesta tun- tipalkasta ja yövuorossa 30 prosenttia toimihenkilön yksinkertaisesta tuntipalkasta.
2. Vuorotyössä olevalle toimihenkilölle maksetaan ylityön ajalta sen vuoron mukainen vuorotyölisä, jonka aikana ylityö tehdään. Xxxxxxx toimihenkilö kaksivuorotyössä jää ilta- vuoron jälkeen ylityöhön, maksetaan hänelle ylityöstä vuorotyölisä yövuoron mukaan.
Yli- ja sunnuntaityöstä mahdollisesti maksettava vuoro-, ilta- ja yötyölisä on suoritettava samalla tavalla korotettuna kuin muukin siltä ajalta maksettava palkka.
Ilta- ja yötyö
3. Työ, joka ei ole vuorotyötä, ylityötä eikä hätätyötä ja jota tehdään kello 18.00 - 22.00 välisenä aikana on iltatyötä, josta maksetaan iltavuorolisän suuruinen lisä. Vastaavin edellytyksin on kello 22.00 - 06.00 välisenä aikana tehty työ yötyötä, josta maksetaan yövuorolisän suuruinen lisä.
4. Milloin ilta- tai yötyössä oleva toimihenkilö jää työvuoronsa jälkeen ylityöhön, säännölli- sen työajan mukaan määräytyvän lisän maksamista jatketaan ylityön ajalta, kuitenkin enintään kello 06.00 saakka.
5. Vuorotyössä tulee vuorojen muuttua enintään neljän viikon ajanjaksoin, ellei paikalli- sesti ole muuta sovittu. Vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti, kun vuoro jatkuu enintään yhden tunnin yhdessä työhön sijalle tulleen kanssa tai kun vuorojen väliin jää enintään yhden tunnin aika.
Paikallinen sopiminen
6. Tämän pykälän määräyksistä voidaan sopia paikallisesti toisin luottamusmiehen kans- sa.
16 § Varallaolo, hälytysluontoinen työ ja puhelinohjeet Varallaolo
1. Sidotusta varallaolosta maksetaan 50 prosentin korvaus. Tämä edellyttää, että varalla- olijan on oltava lähtövalmiina asunnossaan tai sen välittömässä läheisyydessä. Varal- laolokorvaus maksetaan vähintään neljältä tunnilta.
2. Vapaamuotoisesta varallaolosta maksetaan 30 prosentin korvaus tuntipalkasta laskien. Tämä edellyttää, että varallaolija saa paikallisesti sovitulla alueella vapaasti valita olin- paikkansa ja hänet tulee tavoittaa kohtuullisessa ajassa ja hänen tulee hälytyksen saa- tuaan olla mahdollisesti mukana olevine tarpeellisine työvälineineen osoitetussa tai en- nalta sovitussa kohteessa viimeistään 40 minuutin kuluessa.
Paikallisesti voidaan em. asioista sopia toisin.
Hälytysluontoinen työ, puhelinohjeet ja kotoa tapahtuva viankorjaustoiminta Hälytysluontoinen työ
3. Jos työntekijä kutsutaan hälytyskutsun perusteella hälytysluontoiseen työhön säännöl- lisen työaikansa ulkopuolella, kun hän on jo poistunut työpaikaltaan, hänelle makse- taan hälytysrahana kahden tunnin palkka. Jos hälytyskutsu annetaan klo 21.00 - 06.00, maksetaan hälytysrahana kolmen tunnin palkka.
Varsinaiselta työajalta maksetaan 100 prosentilla korotettu palkka enintään seuraavan työvuoron alkuun saakka, mihin sisältyy mahdollinen ylityökorvaus.
Puhelinohjeet ja kotoa tapahtuva viankorjaustoiminta
4. Vapaa-aikana kotoa puhelimitse tapahtuvasta viankorjaustoiminnan tarkoituksenmukai- sesta ohjauksesta tai muiden erityisten toimintaohjeiden antamisesta taikka kotoa tapah- tuvasta viankorjaustoiminnasta maksetaan vähintään yhden tunnin palkka. Jos viankor- jaus ei onnistu etähallinnan avulla ja työntekijä joutuu lähtemään työhön, maksetaan hänelle hälytysluonteisen työn korvaukset. Ohjaukseen ja viankorjaustoimintaan käytet- tyä aikaa ei lueta työajaksi. Korvausta ei suoriteta päällekkäin varallaolokorvauksen kanssa.
5. Varallaolosta, hälytysluontoisesta työstä ja puhelinohjeista voidaan sopia myös paikal- lisesti tai tehdä ko. tilanteissa maksettavista korvauksista ja menettelytavoista paikalli- nen kokonaisratkaisu.
6. Matkustusaika rinnastetaan varallaolossa ja hälytysluontoisessa työssä työaikaan, ellei paikallisesti muuta sovita.
17 § Muut työaikaa koskevat määräykset
Allekirjoittaneen työnantajaliiton jäsenyrityksissä voidaan paikallisesti toimihenkilön kanssa sopia lisä-, yli-, hätä- ja sunnuntaityökorvausten, muiden tässä sopimuksessa sovittujen työaikaan liittyvien korvausten sekä vuoro-, ilta- ja yötyöstä maksettavien lisien vaihtami- sesta vastaavaan vapaaseen tai korvaamisesta kiinteänä kuukausikorvauksena.
Lisäksi allekirjoittaneen työnantajaliiton jäsenyrityksissä voidaan paikallisesti luottamus- miehen kanssa sopia lisä-, yli-, hätä- ja sunnuntaityökorvausten, muiden tässä sopimuk- sessa sovittujen työaikaan liittyvien korvausten sekä vuoro-, ilta- ja yötyöstä maksettavien lisien vaihtamisesta vapaaseen tai korvaamisesta rahakorvauksena.
18 § Matkustaminen Yleisiä määräyksiä
1. Toimihenkilö on velvollinen suorittamaan työtehtävien edellyttämät työmatkat. Työmat- kan alkamis- ja päättymispaikkana käytetään joko toimihenkilön varsinaista työpaikkaa tai asuntoa, riippuen siitä kummasta matka tehdään.
2. Matkustamisessa noudatetaan verohallituksen kulloinkin voimassa olevia verosta va- paaksi katsottavien matkakustannusten korvausten euro- ja tuntimääriä päivärahojen, ulkomaanpäivärahojen, ateriakorvauksen, yömatkarahan sekä kilometrikorvauksen osalta. Hotellikorvausten enimmäismäärien osalta noudatetaan valtion matkustussään- nön määrittelemiä enimmäismääriä.
Kotimaan päiväraha
Nimike | Edellytys | 2020/€ |
Kokopäiväraha | Yli 10 tunnin matka | 43 |
Kokopäiväraha | Viimeinen täysi matkavuorokausi ylittyy yli 6 t | 43 |
Osapäiväraha | Yli 6 tunnin matka | 20 |
Osapäiväraha | Xxxxxxxxx täysi matkavuorokausi ylittyy yli 2 t | 20 |
Ateriakorvaus | 10,75 | |
Kokopäivärahan puolikas | Kaksi ilmaista ateriaa | 21,50 |
Osapäivärahan puolikas | Yksi ilmainen ateria | 10 |
Ajokilometrikorvaus (snt/km)
2020/snt | |
Kilometrikorvaus oman auton käytöstä | 43 |
Korotus lisähenkilöstä tai vastaavasta tavaramäärästä | 3 |
Korotus perävaunusta | 7 |
Mikäli matkan aikana joudutaan majoittumaan, korvataan majoittumiskustannukset kor- keintaan valtion matkustussäännön määrittelemien hotellikorvausten enimmäismäärien mukaisesti. Enimmäismäärät eivät koske tapauksia, joissa työnantajan määräyksestä yö- vytään kalliimmassa hotellissa.
Päiväraha
3. Päivärahojen maksaminen edellyttää, että työntekopaikka on yleisesti käytetyn kulku- tien mukaisesti mitaten yli 40 kilometrin päässä joko toimihenkilön varsinaisesta työpai- kasta tai hänen asunnostaan, riippuen siitä kummasta matka tehdään. Työntekopaikan on lisäksi oltava yli 5 kilometrin etäisyydellä sekä toimihenkilön toimipaikasta että asunnosta. Matkan alkamis- ja päättymispaikka selvitetään toimihenkilölle ennen mat- kalle lähtöä.
Ateriakorvaus
4. Ateriakorvausta maksetaan verohallituksen päätöksen mukaisesti. Ateriakorvausta ei makseta, milloin työntekijällä on mahdollisuus työnantajan järjestämään ns. verotusar- von mukaiseen ateriaetuun.
Matkustaminen vapaa-aikana
5. Työnantajan määräyksestä matkustamisesta vapaa-aikana maksetaan peruspalkan mukainen korvaus korkeintaan 8 tunnilta työpäivänä ja 16 tunnilta vapaapäivänä. Mat- ka-aikaan luetaan täydet puolet tunnit. Milloin työnantaja kustantaa toimihenkilölle ma- kuupaikan, ei kello 21.00 - 07.00 väliseltä ajalta makseta korvausta matkustamiseen käytetyltä ajalta.
6. Korvaus matka-ajasta voidaan toteuttaa myös siten, että paikallisesti sovitaan erillisestä kiinteästä kuukausikorvauksesta.
7. Xxxxxxx toimihenkilön työtehtävät ovat sellaisia, että matkustaminen muodostaa olennai- sen osan tai milloin toimihenkilö tehtäviensä luonteen vuoksi itse päättää matkojensa suorittamisesta ja työaikansa käytöstä, ei korvausta matkustamiseen käytetyltä ajalta makseta.
8. Edellä mainittujen päivärahojen ja ateriakorvauksen maksamisen asemesta voidaan sopia kiinteästä kuukausipalkan yhteydessä maksettavasta erillisestä korvauksesta.
9. Laivaseminaareista sekä kokous- ja koulutusristeilyistä suoritettavista päivärahoista so- vitaan paikallisesti. Ellei niistä ole sovittu etukäteen, maksetaan korvaukset tämän työ- ehtosopimuksen mukaisesti.
10. Komennustöitä koskevista päivärahoista voidaan paikallisesti sopia toisin ottaen huomi- oon paikalliset olosuhteet ja muut työnantajan suorittamat järjestelyt.
11. Paikallisesti voidaan tämän pykälän määräyksistä sopia toisin matkustussäännöllä.
19 § Vuosiloma ja lomaraha Vuosiloma
1. Vuosiloma annetaan lain mukaan.
Vuosiloman pituutta määrättäessä luetaan työsuhteen jatkumisaikaan työsuhteen kesto ennen työsuhteen keskeytymistä toimihenkilön ammattipätevyyttä hänen tehtävissään lisäävän opiskelun johdosta, sekä opiskelun kestäessä tehty työ, mikäli työsuhde jatkuu välittömästi opiskelun päätyttyä.
2. Vuosilomapalkka maksetaan yrityksen säännönmukaisina palkanmaksupäivinä, ellei paikallisesti ole muuta sovittu.
Xxxxxxxx ja säästövapaa
3. Lomarahan määrä on 50 prosenttia summasta, joka saadaan jakamalla kuukausipalkka (rahapalkka) luvulla 25 ja kertomalla lomapäivien lukumäärällä. Tuntipalkkaiselle toimi- henkilölle lomaraha on 50 prosenttia hänen vuosilomapalkastaan. Lomaraha makse- taan loman jälkeisenä yrityksen säännönmukaisena palkanmaksupäivänä, ellei yrityk- sen käytännöstä muuta johdu.
Sovittaessa lomaraha voidaan vaihtaa joko kokonaan tai osittain palkalliseksi vapaaksi siten, että vapaapäivien määrä on puolet vapaaksi vaihdettavista lomarahaa vastaavis- ta vuosilomapäivistä, jolloin 24 lomapäivää vastaavasta lomarahasta tulee 12 palkallis- ta työpäivää vapaapäiväksi.
Xxxxxxxx maksetaan myös lomakorvauksesta, mikäli työsuhde päättyy tai irtisanotaan muusta kuin toimihenkilöstä itsestään johtuvasta syystä sekä eläkkeelle siirtyvälle toi- mihenkilölle. Määräaikaisen työsopimuksen päättyessä maksetaan lomakorvauksesta lomaraha.
4. Paikallisesti voidaan säästövapaata koskevista määräyksistä sopia toisin.
5. Työsuhteen päättyessä maksetaan lomaraha tai sovittu pitämätön vapaa lopputilin yh- teydessä.
6. Kuukausipalkkaisen toimihenkilön lomakorvausta työsuhteen päättyessä laskettaessa käytetään päiväpalkan jakajalukuna lukua 25.
7. Työnantaja tai toimihenkilö voi halutessaan sisällyttää lomakaudeksi (2.5. - 30.9.) osu- vaan irtisanomisaikaan edellisen lomanmääräytymisvuoden aikana ansaitun pitämät- tömän vuosiloman.
20 § Työajan lyhentäminen
1. Toimihenkilön työaikaa lyhennetään niissä työaikamuodoissa, joissa säännöllinen työ- aika on 8 tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa, tai keskimäärin edellinen. Työ- ajanlyhennysvapaan määrä on 100 tuntia kalenterivuodessa. Vapaan määrää vähentä- vät lain tai työehtosopimuksen määräykset ylittävät vapaapäivät.
2. Työajan lyhennystä kertyy sellaiselta kalenterikuukaudelta, jona työskennelleelle toimi- henkilölle on kertynyt vähintään 17 työssäolopäivää. Työssäolon veroiseksi luetaan päivät, joilta työnantaja maksaa palkkaa tai ansionmenetyksenkorvausta. Lisäksi työs- säoloon rinnastetaan arkipyhät sekä aika, jolloin toimihenkilö osallistuu työehtosopi- musneuvotteluihin tai työehtosopimuksessa sovittujen työryhmien kokouksiin. Edellä kuvatulta kalenterikuukaudelta kertyy sitä vastaava osuus vuosittaisesta työajan lyhen- nyksestä.
3. Jos muuta ei sovita, vapaa annetaan kahden viikon ilmoitusaikaa noudattaen työnanta- jan määräämänä ajankohtana kokonaisina työvuoroina (1 – 12,5) viimeistään seuraa- van kalenterivuoden huhtikuun loppuun mennessä. Mikäli vapaata on tällöin antamatta, korvataan se kuten viikkoylityö.
Vapaa voidaan paikallisesti sopien antaa myös muuna aikana tai vaihtaa rahakorvauk- seen.
4. Mikäli toimihenkilö vapaapäivän ilmoittamisen jälkeen estyy sen pitämisestä sellaisen työkyvyttömyyden perusteella, josta työnantaja on velvollinen maksamaan ansionme- netyksen, siirtyy vapaa myöhemmin pidettäväksi.
5. Työsuhteen päättyessä maksettava kertynyt pitämätön vapaa lasketaan päättymiskuu- kauden osa-ajan palkan mukaan. Korvaus maksetaan ainoastaan täysiltä työpäiviltä.
21 § Poissaolo sairauden tai tapaturman vuoksi
1. Toimihenkilölle maksetaan kultakin yhdenjaksoiselta sairauden tai tapaturman aiheut- tamalta työkyvyttömyysajalta palkkaa seuraavasti:
yhdenjaksoisen työsuhteen palkallisen jakson pituus kesto sairastumishetkellä
- alle kuukausi viikko
- vähintään 1 kuukauden, mutta vähemmän kuin 1 vuoden 4 viikkoa
- 1 vuoden mutta vähemmän kuin 5 vuotta 5 viikkoa
- 5 vuotta tai kauemmin 3 kuukautta
2. Palkanmaksu edellyttää, että toimihenkilö valtuuttaa työnantajan nostamaan itselleen sairausvakuutuslain mukaisen päivärahaosuuden, johon toimihenkilöllä olisi oikeus palkallisen työkyvyttömyysjakson aikana, työkyvyttömyyttä ei ole aiheutettu omalla tör- keällä tuottamuksella, eikä sairautta ole tieten salattu työsopimusta solmittaessa.
3. Toimihenkilön on viipymättä ilmoitettava työnantajalle työkyvyttömyydestään ja sen arvioitu päättymisajankohta. Työkyvyttömyys todetaan työnantajan niin vaatiessa työ- terveyslääkärin tai muun työnantajan nimeämän lääkärin antamalla lääkärintodistuksel- la tai muulla työnantajan hyväksymällä luotettavalla selvityksellä.
Xxxxxxx työnantaja ei ole hyväksynyt toimihenkilön esittämää lääkärintodistusta ja osoit- taa toimihenkilön toisen lääkärin tarkastettavaksi, työnantaja korvaa siitä johtuvat kus- tannukset.
Sairausajan palkka maksetaan säännöllisen työajan keskiansion mukaan laskettuna sairastumista edeltävältä puolen vuoden ajalta.
4. Jos työkyvyttömyys saman sairauden johdosta alkaa uudelleen 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jolta hänelle viimeksi suoritettiin sairausajanpalkkaa, ei toimihenkilö ole oikeutettu uuteen sairausajanpalkan ajanjaksoon. Jos työnantajan palkanmaksu- velvollisuus on jo täyttynyt edellisen työkyvyttömyysjakson aikana, suorittaa työnantaja kuitenkin palkan sairausvakuutuslain 19 §:n 2-momentin mukaiselta yhden päivän odo- tusajalta.
22 § Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa
Toimihenkilölle annetaan äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaaksi aika, johon hänelle sairausvakuutuslain mukaan tulevan äitiys-, isyys- ja vanhempainrahan katsotaan kohdistuvan.
Äitiysvapaan ajalta toimihenkilölle maksetaan palkka kolmelta kuukaudelta. Palkan mak- saminen edellyttää, että työsuhde on jatkunut vähintään kuusi kuukautta ennen synnytystä ja että toimihenkilö valtuuttaa työnantajan nostamaan itselleen sairausvakuutuslain mukai- sen päivärahaosuuden, johon toimihenkilöllä olisi oikeus. Toimihenkilön adoptoidessa alle kouluikäisen lapsen, annetaan ottoäidille samoin edellytyksin adoptioon välittömästi liitty- vänä kolmen kuukauden pituinen äitiysvapaaseen rinnastettava palkallinen vapaa. Van- hempainvapaan ajalta ei makseta palkkaa.
Isyysvapaalta maksetaan palkka viikon ajalta. Palkka maksetaan samoin edellytyksin kuin äitiysvapaankin ajalta.
Erityisäitiys-, äitiys- tai vanhempainvapaalta, hoitovapaalta tai tilapäiseltä tai osittaiselta hoitovapaalta palaavalla toimihenkilöllä on oikeus palata aikaisempaan tai siihen rinnastet- tavaan työhön. Tässä kappaleessa tarkoitetulla toimihenkilöllä on oikeus työnsaantiin en- nen työsuhteeseen otettua sijaista.
23 § Lääkärintarkastukset Lakisääteiset lääkärintarkastukset
1. Toimihenkilön palkkaa ei vähennetä ajalta, jonka työntekijä menettää työhön liittyvissä lakisääteisissä tai työnantajan määräämissä terveystarkastuksissa tai niihin liittyvissä matkoissa.
Työnantaja korvaa välttämättömät matkakustannukset kyseisiin tarkastuksiin tai jälki- tarkastuksiin määrätylle toimihenkilölle sekä maksaa myös päivärahan 19 §:n mukai- sesti, jos tarkastukset tehdään muulla paikkakunnalla.
Muut lääkärintarkastukset
2. Toimihenkilön palkkaa ei vähennetä sairauden toteamiseksi välttämättömän lääkärin- tarkastuksen ajalta, mikäli lääkärinhoidon tarve on äkillinen, eikä vastaanottoaikaa ole kohtuullisen ajan kuluessa saatavissa työajan ulkopuolella.
Palkkaa ei vähennetä myöskään, jos edellä mainittu edellytys täyttyy ja kysymys on:
‐ erikoislääkärin suorittamasta tarkastuksesta apuvälineen hankkimiseksi,
‐ työterveyslääkärin, erikoislääkärin tai erikoisalan poliklinikan suorittamasta tarkas- tuksesta kroonisen sairauden hoidon määrittelemiseksi,
‐ korvattavaan lääkärintarkastukseen liittyvästä laboratorio- tai röntgentutkimuksesta,
‐ sairausvakuutuslain mukaisesta äitiysrahan saamisen edellytyksenä olevasta ter- veyskeskuksen todistuksen hankkimiseksi välttämättömästä tarkastuksesta tai muista synnytystä edeltävistä lääketieteellisistä tutkimuksista,
‐ hammaslääkärissä käynnistä, jos äkillinen hammassairaus aiheuttaa työkyvyttö- myyden, joka vaatii saman työvuoron aikana annettavaa hoitoa. Kiireellisyystarve osoitetaan hammaslääkärintodistuksella.
Lääkärintarkastuksiin liittyvät menettelytavat voidaan sopia myös paikallisesti yrityskoh- taisten tarpeiden mukaisesti.
24 § Lyhyt tilapäinen loma
1. Toimihenkilön perheen piirissä sattuvan äkillisen sairaustapauksen tai läheisen omai- sen kuoleman takia annettavaa lyhyttä tilapäistä lomaa ei vähennetä toimihenkilön pal- kasta.
Läheisellä omaisella tarkoitetaan puolisoa, omia ja puolison xxxxxxxxx, omia isovan- hempia, perheen lapsia sekä veljiä ja sisaria. Lyhyen tilapäisen loman pituus on mää- rättävä suhteessa edellä mainittuihin tilanteisiin ja tarvittavaan matka-aikaan.
Soveltamisohje;
Tyypillinen tapaus on alle 10-vuotiaan lapsen äkillinen sairastuminen, jolloin lyhyeksi tilapäiseksi lomaksi katsotaan enintään neljä päivää.
2. Kunnallisessa luottamustehtävässä toimivan toimihenkilön kuukausipalkkaa vähenne- tään siten, että hän yhdessä julkisyhteisöltä saamansa ansionmenetyskorvauksen kanssa saa kuukausipalkkansa.
3. Toimihenkilön palkkaa ei vähennetä hänen osallistuessaan varusmiespalveluksen edellyttämään kutsuntatilaisuuteen tai kutsuntaan liittyvään erilliseen lääkärintarkastuk- seen.
4. Reservin kertausharjoituksiin osallistuvalle toimihenkilölle maksetaan kertausharjoituk- sen ajalta palkkaa siten, että hän saa valtion maksaman reserviläispalkan kanssa täy- det palkkaedut.
5. Osallisliittojen ja niiden keskusjärjestöjen päättäviin elimiin kuuluville toimihenkilöille varataan mahdollisuus osallistua työaikana sellaisiin järjestöjen päättävien elinten ko- kouksiin, joissa käsitellään työehtosopimusneuvotteluja koskevia asioita.
6. Toimihenkilölle annetaan vapaata työpäiväksi sattuvaksi 50- ja 60-vuotispäiväksi palk- kaa vähentämättä.
25 § Paikallinen sopiminen
1. Sopimusosapuolet pitävät tärkeänä paikallisen sopimisen mahdollisuuksien edistämis- tä. Paikallinen sopiminen edellyttää avointa ja luottamukseen perustuvaa vuoropuhelua työnantajan ja luottamusmiehen sekä muun henkilöstön välillä. Sopimusosapuolet ko- rostavat sellaisten paikallisten toimintamallien löytämistä, joilla voidaan edistää sekä työnantajan että henkilöstön etua tasapainoisella tavalla. Tällaiset toimintamallit voivat liittyä esimerkiksi paikallisen sopimisen tavoitteiden viestimiseen, paikallisista sopimuk- sista tiedottamiseen ja niiden tavoitteiden toteutumisen seurantaan. Yhteistoiminnalla ja paikallisella sopimisella luodaan edellytyksiä tuottavuuden, kilpailukyvyn ja alan työ- paikkojen turvaamiselle sekä työllistämisedellytysten parantamiselle.
2. Työehtosopimuksen tarkoittama paikallinen sopiminen on mahdollista työnantajan ja toimihenkilön kesken tai työnantajan ja luottamushenkilön kesken. Luottamushenkilön kanssa tehty sopimus sitoo niitä toimihenkilöitä, joita luottamushenkilön on katsottava edustavan. Sopimus voidaan solmia määräajaksi tai olemaan voimassa toistaiseksi. Toistaiseksi voimassa oleva sopimus voidaan irtisanoa kolmen kuukauden irtisanomis- aikaa käyttäen, ellei toisin sovita. Toimihenkilön niin halutessa, hänellä on oikeus käyt- tää avustajana samassa yrityksessä työsuhteessa olevaa henkilöä.
3. Sopimus solmitaan kirjallisena, jos jompikumpi sopijapuoli sitä pyytää. Yli kaksi viikkoa voimassa oleva sopimus on aina tehtävä kirjallisesti.
4. Paikallinen sopimus on työehtosopimuksen osa. Sitä sovelletaan senkin jälkeen, kun työehtosopimuksen voimassaolo muutoin on lakannut. Tänä aikana ja kuukauden ku- luessa uuden työehtosopimuksen voimaantulon jälkeen voidaan määräajaksikin solmit- tu sopimus irtisanoa.
26 § Neuvottelujärjestys erimielisyyksien ratkaisemiseksi
Työsuhteeseen liittyvät kysymykset käsitellään ensisijaisesti toimihenkilön ja hänen esi- miehensä välillä. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, asia voidaan siirtää luottamusmiehen ja työnantajan edustajan käsiteltäväksi. Ellei asiaa saada ratkaistua yritystasolla tai mikäli syntyy erimielisyyttä tämän sopimuksen soveltamisesta, tulkinnasta tai rikkomisesta, asia voidaan siirtää osallisliittojen ratkaistavaksi. Neuvotteluista laaditaan muistio, jonka neu- vottelijat allekirjoittavat ja jossa on selostettu erimielisyyden kohteena oleva asia sekä osapuolten kannat perusteluineen. Jos liittojen neuvottelut eivät johda tulokseen, työehto- sopimuksen tulkintaa koskeva asia voidaan saattaa työtuomioistuimen ratkaistavaksi tai osapuolet voivat sopia erimielisyyden jättämisestä välimiesoikeuden ratkaistavaksi.
Erimielisyysneuvottelut on käynnistettävä kahden viikon kuluessa siitä, kun jompikumpi sitä pyytää. Ellei toisin ole sovittu, on paikalliset neuvottelut saatettava päätökseen kuu- kauden kuluessa.
27 § Työrauhavelvoite
Tämä työehtosopimus sitoo allekirjoittaneita liittoja ja niiden alayhdistyksiä sekä työnanta- jia ja toimihenkilöitä, jotka ovat tai ovat olleet sopimuksen voimassaoloaikana näiden yh- distysten jäseniä.
Liitot ja niiden alayhdistykset ovat velvolliset huolehtimaan siitä, etteivät niiden jäseninä olevat yhdistykset, työnantajat tai toimihenkilöt ryhdy työtaistelutoimenpiteisiin eivätkä muutoinkaan riko työehtosopimuksen määräyksiä.
Ennen poliittiseen tai myötätuntotyötaisteluun ryhtymistä siitä ilmoitetaan valtakunnansovit- telijalle sekä työnantaja- ja toimihenkilöliitolle vähintään neljä päivää aikaisemmin. Ilmoi- tuksessa on mainittava aiotun työtaistelun syyt, alkamishetki ja laajuus.
28 § Ryhmähenkivakuutus
Työnantaja toteuttaa kustannuksellaan tämän työehtosopimuksen soveltamisalaan kuuluvia toimihenkilöitä koskevan ryhmähenkivakuutuksen siten, kuin siitä on keskusjärjestöjen välillä sovittu.
29 § Jäsenmaksujen periminen
Työnantaja pidättää, mikäli toimihenkilö on antanut siihen valtuutuksen, toimihenkilön pal- kasta palkanmaksukausittain tämän työehtosopimuksen allekirjoittaneen liiton jäsenen ammattiliiton jäsenmaksun ja tilittää sen ammattiliiton ilmoittamalle pankkitilille.
30 § Suojavaatetus
Toimihenkilölle annetaan käyttöön suojavaatetus, joka estää hänen normaalien työvaat- teidensa likaantumisen ja kastumisen. Mastotöissä annetaan erikoisvaatetus ja talvityöolo- suhteiden niin vaatiessa lämpöpuku.
31 § Jatkuvan neuvottelun periaate
Sopimusosapuolet voivat tarkastella sopimuskauden aikana sopimuksen toimivuutta työai- kamääräykset mukaan lukien jatkuvan neuvottelun periaatteen mukaisesti ja voivat tehdä tarvittaessa siihen yhdessä sovittuja muutoksia sopimuksen toimivuuden edistämiseksi.
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY
Xxxxxx Xxxxx Xxx Xxxxxxxxx
AMMATTILIITTO PRO RY
Xxxxx Xxxxxxx Xxxxx Xxxxxx
ICT-ALAN PALKKAUSJÄRJESTELMÄ TOIMIHENKILÖILLE
2020-2022
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA ry AMMATTILIITTO PRO ry
PALKKAUSJÄRJESTELMÄ TOIMIHENKILÖILLE
Perustan yrityksen palkkapolitiikan hoidolle muodostaa palkkausjärjestelmä. Sen tulee olla rakennettu niin, että henkilöstö kokee oikeudenmukaisuuden ja tasa-arvon toteutuvan. Sen tulee motivoida ja ohjata työkäyttäytymistä oikeaan ja tarkoituksenmukaiseen suuntaan.
Palkkausjärjestelmä on yksi järkevän ja joustavan johtamisen ja toiminnan ohjaamisen instrumentti. Menestys riippuu osaltaan siitä, miten sitä käytetään, ylläpidetään ja kehite- tään.
Toimihenkilöiden palkkausjärjestelmän lähtökohtana on toimen vaativuuden oikeudenmu- kainen ja objektiivinen mittaaminen. Työn vaativuuden arviointi on osa palkkausjärjestel- mää ja sillä tuetaan oikeudenmukaisen palkkauksen toteutumista. Arviointijärjestelmässä tulee ottaa huomioon se, mihin suuntaan työtä halutaan kehittää, jotta organisaation työ- prosessit kehittyisivät haluttuun suuntaan.
Vaativuudenluokitus suoritetaan tietoliikennealan toimihenkilöiden omaa vaativuusluokitus- järjestelmää käyttäen. Järjestelmässä on kaksi elementtiä, vaativuusluokan mukainen pal- kanosa, joka määräytyy tehtävän vaativuuden mukaan sekä henkilökohtainen palkanosa, joka määräytyy tointa hoitavan toimihenkilön pätevyyden ja työsuorituksen perusteella.
Paikallisesti voidaan sopia myös muista samantasoisista palkkausjärjestelmistä. Tätä palkkausjärjestelmää ei sovelleta ylempiin toimihenkilöihin.
1
Toimen vaativuuteen perustuva palkanosa
Vaativuusluokitusta varten perustetaan työryhmä, joka koostuu työnantajan ja toimihenki- löiden edustajista (esim. 1+1 tai 2+2). Ylläpidon hoitaa joko em. työryhmä tai paikallisesti sovittaessa luottamusmies ja työnantajan edustaja.
Tehtäväkokonaisuuden arviointi perustuu toimenkuvaukseen. Jotta tehtävien vaativuus voidaan mitata mahdollisimman luotettavasti, tulee toimenkuvien perustua toimen sisäl- töön siten, että toimen sisältö sekä siihen liittyvät vastuut ja yhteydet käyvät mahdollisim- man hyvin ilmi. On tärkeää, että esimies ja toimihenkilö ovat samaa mieltä toimeen kuulu- vista tehtävistä. Palkkausjärjestelmän lopussa on esimerkki toimenkuvauslomakkeesta.
Tehtävän vaativuus arvioidaan neliosaisella mittarilla ja näin toimelle saadaan vaativuus- pisteet ja sitä kautta palkkaryhmä. Vaativuusluokitus on tehtävä mahdollisimman nopeasti, kuitenkin viimeistään neljän kuukauden kuluessa työsuhteen alkamisesta.
Vaativuusluokitus on tehty sopimusalalla työskenteleville toimihenkilöille, joten luokitus on tehtävä siten, että palkkaryhmittely on käytössä niin laaja-alaisena, kuin tehtävien vaati- vuuserot yrityksessä edellyttävät.
Päätökset työryhmässä tehdään arvioimalla. Mikäli yksimielistä ratkaisua ei työryhmässä toimihenkilötehtävästä synny, erimielisyys käsitellään työehtosopimuksen neuvottelujärjes- tyksen mukaisesti.
1.1
Vaativuuspisteet palkkaryhmissä
Palkkaryhmien vaativuuspistera- jat: | Pr | Vaativuuspisteet |
1 | - 295 | |
2 | 300 - 320 | |
3 | 325 - 345 | |
4 | 350 - 370 | |
5 | 375 - 395 | |
6 | 400 - 420 | |
7 | 425 - 445 | |
8 | 450 - 470 | |
9 | 475 - 495 | |
10 | 500 - |
Kullekin palkkaryhmälle on työehtosopimuksessa määritelty vähimmäispalkka.
1.2
Vaativuusluokituksen ylläpito
Henkilön tehtävien muuttuessa tarkistetaan palkkaryhmä viivytyksettä, kuitenkin viimeis- tään kolmen kuukauden kuluessa. Palkkaryhmä voi muuttua kumpaankin suuntaan. Henki- lökohtainen palkka voi laskea vain, jos on olemassa irtisanomisperusteet.
2
Kokemus
Kokemuksen vaikutus vähimmäispalkkaan riippuu siitä, kuinka kauan toimihenkilö on työs- kennellyt nykyisen työnantajan palveluksessa toimihenkilönä:
- palkkaryhmäkohtaista vähimmäispalkkaa korotetaan kolmella prosentilla kolmen kokemusvuoden jälkeen
- palkkaryhmäkohtaista vähimmäispalkkaa korotetaan viidellä prosentilla viiden ko- kemusvuoden jälkeen.
Mikäli vuokratyöntekijä palkataan suoraan käyttäjäyrityksen työntekijäksi samaan tehtä- vään kuin missä hän oli välittömästi ennen kyseiselle käyttäjäyritykselle työntekijäksi palk- kaamista, kyseiselle käyttäjäyritykselle yhdenjaksoisesti samassa tehtävässä tehty aika luetaan mukaan vähimmäispalkkaa määriteltäessä käytettäviä kokemusvuosia laskettaes- sa.
Soveltamisohje
Tämä määräys koskee vain niitä toimihenkilöitä, joiden työsopimus solmitaan 31.12.2020 jälkeen.
Kokemusvuosien täyttymisestä johtuva vähimmäispalkkojen tarkistus ja siitä mahdollisesti johtuva palkankorotus toteutetaan viimeistään kuukauden kuluessa kokemusvuosien täyt- tymisestä.
3
Henkilökohtaisen palkanosan määrittäminen
Toimihenkilön palkan suuruuteen vaikuttaa toimen vaativuuden ohella hänen henkilökoh- tainen pätevyytensä. Henkilökohtaisesta pätevyydestä riippuu vähimmäispalkan päälle maksettavan palkan osuuden määrä ja sen kehittyminen.
Pätevyydellä tarkoitetaan kaikkia niitä toimihenkilön ominaisuuksia, joilla on välittömästi tai välillisesti merkitystä toimeen kuuluvien tehtävien hoitamiselle. Pätevyydenarvioinnin suo- rittaa työnantaja yrityksessä tärkeiksi valittujen pätevyystekijöiden perusteella. Henkilön pätevyyttä arvioidaan aina hänen senhetkiseen tehtäväänsä.
4
Kehityskeskustelu
Osapuolet pitävät tärkeänä, että toimihenkilö ja hänen esimiehensä käyvät vähintään ker- ran vuodessa kehityskeskustelun. Se on tilaisuus, jossa toimihenkilö ja hänen esimiehen- sä kohtaavat ja keskustelevat kahden kesken esim. työhön, tulevaisuuteen ja koulutuk- seen liittyvistä asioista. Kehityskeskustelu auttaa pitämään kaikille yhteiset tavoitteet sel- keämpinä. Onnistuessaan se lisää työtyytyväisyyttä ja kumpikin kehityskeskustelun osa- puoli saa palautetta työstään.
Kehityskeskustelun tavoitteena on mm:
- arvioida saavutetut tulokset
- käydä läpi toimenkuva ja avaintehtävä pääpiirteissään
- sopia tavoitteet seuraavaksi työskentelyjaksoksi
- keskustella toimintaedellytyksistä
- määritellä henkilökohtaiset kehittämistarpeet ja tehdä henkilökohtainen kehittymis- suunnitelma
- kehittää esimiehen ja työntekijän yhteistyötä ja
- parantaa yleistä työympäristöä ja työilmapiiriä.
5
Pätevyyden ja suorituksen taso ansiokehityksen ohjaajana
Työyhteisöltä ja sen henkilöstöltä odotetaan tuloksellisuutta. Tuloksiin pyrkivä organisaatio tavoittelee hyvää ja pysyvää työvoimaa, kannustaa ja motivoi sitä kehittymään ja ottamaan vastaan uusia haasteita. Johdonmukainen yrityskohtainen palkkapolitiikka on pitkäjäntei- nen prosessi, joka on osa organisaation toiminta-ajatuksen, tavoitteiden ja ohjausjärjes- telmien kehikkoa ja hyvin toimivana tukee työyhteisön tavoitteiden saavuttamista.
Kehityskeskusteluja voidaan käyttää hyväksi erilaiseen palautteen antamiseen sekä palk- kapolitiikan apuvälineenä. Kehityskeskusteluissa esimies arvioi toimihenkilön pätevyysteki- jöitä objektiivisen mittarin avulla. Tällainen mittari voi olla esim. tämän sopimuksen liitteenä oleva pätevyydenarviointilomake tai vastaava yrityskohtainen versio. Liitot korostavat, että on erittäin tärkeätä ottaa huomioon kehityskeskusteluista saadut tulokset, kun yritys toteut- taa palkkapolitiikkaansa. Palkitsemista ja palkkojen kehittymistä ohjaavina tekijöinä voivat osaamisen tason kehittymisen ohella toimia mm. jo ennestään hyvän osaamisen tason säilyttäminen.
Yrityksen edustaja käy luottamusmiehen kanssa vuosittain keskustelun, jossa tarkastel- laan palkkausjärjestelmän toimivuutta yrityksessä.
6
Sijaisuuskorvaus
Xxxxxxx toimihenkilö hoitaa oman toimensa ohella toisen henkilön tehtäviä tai toimii toisen sijaisena vaativammissa tehtävissä yhdenjaksoisesti vähintään kahden viikon ajan, mak- setaan hänelle sijaisuuskorvausta työmäärän lisääntymisen tai vaativuuden suhteessa 14- 35 prosenttia ellei paikallisesti sovita jotain muuta korvaustapaa. Korvaus sekä muut työ- ehtoihin liittyvät kysymykset tulee selvittää ennen sijaisuuden alkamista.
7
Marginaalisääntö
Liitot korostavat esimiesasemaan liittyvää vastuuta ja toteavat toimeen sisältyvän johtami- sen ja valvonnan lisäävän toimen vaativuutta, joka tulee ottaa huomioon palkkauksessa. Tästä johtuen tulee esimiesasemassa olevien toimihenkilöiden palkkatason pääsääntöi- sesti, jos perusteltua syytä muuhun ei ole, ylittää alaisina toimivien palkkojen tason käytet- täessä vastaavia tai vertailukelpoisia palkanmuodostumisperusteita ja huomioon ottaen alaisten ja esimiesten henkilökohtaiset pätevyystekijät.
8
Vähimmäispalkat
Palkalla tarkoitetaan rahapalkkaa ja luontoisetuja. Pääkaupunkiseudulla tarkoitetaan Hel- sinkiä, Espoota, Vantaata ja Kauniaista. Vähimmäispalkat ovat seuraavat:
TES: 291
Vähimmäispalkka 1.9.2020 lähtien, € | ||||||
PR | PKL I - II | Pääkaupunkiseutu | ||||
€ | Kokemuslisineen | € | Kokemuslisineen | |||
3 % | 5 % | 3 % | 5 % | |||
1 | 1 450 | 1 494 | 1 523 | 1 550 | 1 597 | 1 628 |
2 | 1 746 | 1 798 | 1 833 | 1 867 | 1 923 | 1 960 |
3 | 1 892 | 1 949 | 1 987 | 2 023 | 2 084 | 2 124 |
4 | 2 051 | 2 113 | 2 154 | 2 193 | 2 259 | 2 303 |
5 | 2 290 | 2 359 | 2 405 | 2 447 | 2 520 | 2 569 |
6 | 2 605 | 2 683 | 2 735 | 2 784 | 2 868 | 2 923 |
7 | 2 843 | 2 928 | 2 985 | 3 037 | 3 128 | 3 189 |
8 | 3 173 | 3 268 | 3 332 | 3 388 | 3 490 | 3 557 |
9 | 3 570 | 3 677 | 3 749 | 3 813 | 3 927 | 4 004 |
10 | 4 033 | 4 154 | 4 235 | 4 306 | 4 435 | 4 521 |
Vähimmäispalkka 1.4.2021 lähtien, € | ||||||
PR | PKL I - II | Pääkaupunkiseutu | ||||
€ | Kokemuslisineen | € | Kokemuslisineen | |||
3 % | 5 % | 3 % | 5 % | |||
1 | 1 472 | 1 516 | 1 546 | 1 573 | 1 620 | 1 652 |
2 | 1 772 | 1 825 | 1 861 | 1 895 | 1 952 | 1 990 |
3 | 1 920 | 1 978 | 2 016 | 2 053 | 2 115 | 2 156 |
4 | 2 082 | 2 144 | 2 186 | 2 226 | 2 293 | 2 337 |
5 | 2 324 | 2 394 | 2 440 | 2 484 | 2 559 | 2 608 |
6 | 2 644 | 2 723 | 2 776 | 2 826 | 2 911 | 2 967 |
7 | 2 886 | 2 973 | 3 030 | 3 083 | 3 175 | 3 237 |
8 | 3 221 | 3 318 | 3 382 | 3 439 | 3 542 | 3 611 |
9 | 3 624 | 3 733 | 3 805 | 3 870 | 3 986 | 4 064 |
10 | 4 093 | 4 216 | 4 298 | 4 371 | 4 502 | 4 590 |
7
Vaativuusluokitus
1. TOIMEN LUONNE | Pisteet | |
1.1 | VALINTAA VAIHTOEHDOISTA SELKEIDEN OHJEIDEN PERUSTEELLA | 145 |
1.2 | RATKAISUJA SAMANKALTAISISSA TILANTEISSA - Työkenttä rajattu ohjeilla tai tutuilla menettelytavoilla - Edellyttää ohjeiden soveltamista | 160 |
1.3 | RATKAISUJA JA HARKINTAA UUSISSA TILANTEISSA - Perusteet toiminnon omista tutuista lähteistä - Edellyttää kehittävää, luovaa ohjeiden soveltamista | 180 |
1.4 | SUUNNITTELUA, HARKINTAA JA RATKAISUJA - Perusteina useiden toimintojen asiantuntemus ja kokemus - Itsenäisiä ratkaisuja | 200 |
1.5 | SUUNNITTELUA, ERITTELYÄ JA VAATIVIA RATKAISUJA - Usealta taholta saadun palautteen perusteella tehdään itsenäisiä erittelyjä ja yhteenvetoja - Laajat tiedot ja ennakkotapaukset perusteena sovellukselle - Ammatillinen tai taloudellinen vastuu ratkaisuista | 225 |
1.6 | VAATIVIA KEHITYSTAVOITTEITA, LAAJOJEN TIEDOSTOJEN HYÖDYNTÄMINEN - Oman alueen toimintaperiaatteet ohjaavat väljästi yhdessä usean asiantuntijatahon palautteen kanssa | 240 |
2. PÄÄTÖSTEN JA RATKAISUJEN VAIKUTUKSET | ||
2.1 | PÄÄASIASSA OMAAN TYÖHÖN TAI SUPPEAN TYÖRYHMÄN TYÖHÖN | 20 |
2.2 | PÄÄASIASSA TOIMINNON OSA-ALUEEN TULOKSIIN | 35 |
2.3 | SELKEÄSTI KOKO TOIMINNON TULOKSIIN | 50 |
2.4 | TOIMINTOALUEEN USEAN TOIMINNON TULOKSIIN | 70 |
2.5 | SUURI MERKITYS KOKO TOIMINTOALUEEN TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISELLE | 95 |
3. TOIMEN ASEMA | ||
3.1 | OMA TEHTÄVÄ | 20 |
3.2 | OPASTAVA TAI OHJAAVA TEHTÄVÄ TAI ITSENÄINEN TEHTÄVÄALUE, JOLLA ON VAIKU- TUSTA MUUHUN ORGANISAATIOON | 30 |
3.3 | ESIMIESTEHTÄVÄ TAI ORGANISOINTI- JA RESURSSIVASTUU, ESIM. PROJEKTIT, TAI MUU ESIMIESTEHTÄVÄÄN RINNASTETTAVA ITSENÄINEN TEHTÄVÄ | 40 |
3.4 | ESIMIESTEHTÄVÄ, JOSSA SUURI MÄÄRÄ ALAISIA USEALLA ORGANISAATIOTASOLLA, TAI TÄHÄN RINNASTETTAVA TEHTÄVÄ, JOSSA ORGANISOINTI- JA RESURSSIVASTUU | 50 |
4. VUOROVAIKUTUS | ||
4.1 | TYÖYHTEYDET TAVANOMAISIA - Kommunikointia työn lähipiirissä - Tietojen vastaanottoon ja jakeluun liittyviä yhteyksiä | 80 |
4.2 | OMAAN TYÖHÖN LIITTYVIÄ ASIANTUNTIJATASON YHTEYKSIÄ - Omassa toiminnossa - Välitöntä lähipiiriä laajemmat sisäiset ja ulkoiset yhteydet | 100 |
4.3 | TAVOITTEELLISIA YHTEYKSIÄ ASIANTUNTIJATASOLLA - Vaikuttamis- ja neuvottelutaitoa tai erityisiä ihmissuhdetaitoja - Pääasiassa omassa toiminnossa - Neuvontaa, ohjausta ja omaksumiseen vaikuttamista | 115 |
4.4 | MERKITTÄVÄSTI OMA- ALOITTEISTA YHTEYDENPITOA - Ammatillista erityisosaamista - Yhteyksiä asiantuntijoihin tai vastaaviin sidosryhmiin - Mahdollisesti yhteyksiä toisiin maihin | 135 |
4.5 | AKTIIVISTA OMA-ALOITTEISTA VAIKUTTAMISTA YRITYSTASON PÄÄTTÄJIIN - Yrityksen hyvä kokonaistuntemus - Tietojen jalostamista yleiskäyttöön | 160 |
Pisteet yhteensä |
Luokitusohjeita:
TOIMEN LUONNE | PÄÄTÖKSENTEON/RATKAISUJEN VAI- KUTUKSET | |
Toimen luonteella mitataan itsenäisen harkin- nan vaativuutta Vaativuus on sitä suurempi - mitä useammin harkintatilanteita syntyy - mitä erilaisempia ne ovat - mitä lyhyempi on harkinta-aika - mitä laajemmat ja syvällisemmät tiedot ratkai- sujen tekemiseen tarvitaan - mitä suurpiirteisemmät ja yleisluonteiset ovat ohjeet - mitä ylimalkaisempaa ja hitaampaa on pa- laute - mitä enemmän erityisosaamista vaaditaan - mitä laajempi on tehtävässä hallittava tiedosto Harkintatilanteissa tarvittavien tietojen syvyyttä ja laajuutta lisäävät paitsi vaadittava koulutus, myös tehtävässä tarvittava kokemus. | Päätöksenteon vaikutuksilla mitataan näiden merkittävyyttä ja laajuutta Vaativuus on sitä suurempi - mitä suuremmat ovat taloudelliset vaikutukset - mitä laajemmin ne vaikuttavat tuotantoon ja laatuun - mitä merkittävämmät ovat ympäristöön, työ- suojeluun ja yleiseen turvallisuuteen liittyvät vaikutukset - mitä enemmän työn luonteeseen kuuluu tois- tuvasti ennakoimattomissa tilanteissa tehdä aikapaineesta johtuvia riskinalaisia ratkaisuja ja päätöksiä. Päätöksentekoon rinnastetaan neuvontaan, suosi- tuksiin tai asiantuntijuuteen perustuva vaikuttami- nen. Päätöksentekoon rinnastetaan aktiivinen vaikutta- minen ratkaisuihin ja päätöksentekoon. Vaikutuksia tarkastellaan kokonaisuutena ja yhteis- vaikutusta arvioidaan yrityksen toiminnan kannalta. |
8
Vaikuttaminen
VUOROVAIKUTUS/JOHTAMINEN JA ASEMA
Vaikuttamisella mitataan oman yrityksen henkilöstöön ja ulkopuolisiin henkilöihin vaikuttamisen vaativuutta Vaativuus on sitä suurempi
- mitä suurempi on neuvonnan, opastamisen tai kouluttamisen velvoite
- mitä syvällisempi ja laajempi on motivoinnin vaatimus
- mitä monitahoisempi ja laajempi on kommunikointi- ja yhteysverkko; asiakkaat, muut organisaatiot, viranomaiset, alihankkijat, julkinen sana ja vastaavat sidosryhmät
- mitä suurempaa asiantuntemusta yhteydenpito vaatii
- mitä suurempaa on asiakaspalveluun, myyntiin, henkilöstöhallintoon tai vastaavaan liittyvä itsenäinen vaikuttaminen.
Vaikuttaminen on tyypillistä kommunikointia johtamisen, suunnittelun, markkinoinnin, henkilöstöhallinnon ja myynnin alueella sekä muihin yrityskuvaan liittyvissä yhteydenpidoissa.
Johtamistehtävissä vaikuttamisen osatekijöiden merkitys korostuu ja sen vaativuus riippuu esimiestehtävän luonteesta.
Esimiestehtävään on rinnastettavissa erilaisten projektiluonteisten töiden vetäminen, joissa asiantuntija- auktoriteetin perusteella ohjataan erilaisia työryhmiä.
Itsenäinen tehtäväaluevastuu saattaa esimiestehtävään rinnastettavasti korostaa vuorovaikutuksen vaati- vuutta.
ESIMERKKI
KARKEALUOKITUSESIMERKKI VAATIVUUSLUOKITUKSESTA CALL CENTERIEN ASIAKASPALVELUTEHTÄVISSÄ
1
Vaativuusluokitus
Henkilöt voidaan sijoittaa ilman pisteytystä suoraan palkkaryhmiin vaativuusluokituksen tasoisen karkealuokitukseen perustuvan jaon avulla. Erimielisyystapaukset ratkaistaan palkkausjärjestelmän vaativuusluokituksen perustella.
Pr 1
Palkkaryhmä ykkönen
Koulutusaikaiset tehtävät tai
Työ, jota tehdään yksityiskohtaisten ohjeiden mukaan, joihin voi perehtyä nopeasti. Vuorovaikutustaitoihin kohdistuva vaatimus on vähäinen.
Pr 2
Tavanomaista helpommat asiakaspalvelutehtävät
Ohjeet ovat selkeitä. Perehdyttämisaika lyhyt.
Työ edellyttää vuorovaikutustaitoja
Pr 3
Tavanomaiset asiakaspalvelutehtävät
Edellyttää ohjeiden soveltamista Xxxxxx pidemmän perehdyttämisajan
Työ on vuorovaikutuskeskeistä ja vaatii hyviä vuorovaikutustaitoja.
Pr 4
Vaativat asiakaspalvelutehtävät
Ohjeet ovat yleisluontoisia.
Tehtävissä vaadittavat tiedot saadaan pitkän perehtymisajan avulla. Työ on vuorovaikutuskeskeistä ja vaatii hyviä vuorovaikutustaitoja.
Pr 5
Asiantuntija-asiakaspalvelutehtävät
Työ edellyttää useiden toimintojen asiantuntemusta ja kokemusta sekä kykyä tehdä itse- näisiä ratkaisuja
Työ vaatii hyviä vuorovaikutustaitoja
Esimerkki pätevyydenluokituksessa ja kehityskeskusteluissa käytettävästä lomakkeesta:
SUORITUKSEN JA PÄTEVYYDEN MÄÄRITTÄMINEN
Nimi _ Tehtävä_
Esimies Osasto
Pvm
Pätevyyttä on arvioitava tehtävän vaatimuksia vastaan. Hyvää pätevyyttä ja hyviä työsuorituksia voi esiintyä kaikilla vaativuustasoilla.
rasti ruutuun
TYÖTAITO | vähäinen | kohtalainen | normaali | hyvä | erinomainen |
Työtulos | |||||
Monitaitoisuus | |||||
Xxxx xxxxxxxxxxxxxxxx | |||||
Kehityskyky | |||||
Erityisosaaminen |
VASTUULLISUUS | vähäinen | kohtalainen | normaali | hyvä | erinomainen |
Työn taloudellisuus | |||||
Viestintä ja vuorovaikutus |
YHTEISTYÖTAITO | vähäinen | kohtalainen | normaali | hyvä | erinomainen |
Ihmissuhdetaidot | |||||
Joustavuus | |||||
Aloitteellisuus |
AKTIIVISUUS | vähäinen | kohtalainen | normaali | hyvä | erinomainen |
Omatoimisuus | |||||
Aloitteellisuus |
KOMMENTIT _ _ _
_ _ _
_ _ _
_ _ _
PALKKAVAAKA- PALKKAUS- JÄRJESTELMÄ
2020-2022
(Entiset Tietoalan työehtosopimuksen piiriin kuuluneet yritykset)
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY AMMATTILIITTO PRO RY
TIETOALAN TOIMIHENKILÖPALKKAJÄRJESTELMÄ TES 50
PL 01
1 § Soveltamisala
Tätä toimihenkilöpalkkajärjestelmää ja sen mukaisia palkkamääräyksiä sovelletaan Palve- lualojen työnantajat Palta ry:n niissä ICT-alan jäsenyrityksissä, jotka työehtosopimuksen allekirjoituspöytäkirjan 2.6 kohdan mukaisesti ovat päättäneet soveltaa edelleen Tietoalan toimihenkilöitä koskevaa palkkajärjestelmää.
2 § Palkkaperusteet Palkkarakenne
1. Toimihenkilön palkka muodostuu tehtäväosasta eli peruspalkasta, mahdollisesta hen- kilöosasta ja erillisistä lisistä.
Tehtäväosa eli peruspalkka
2. Tehtäväosa eli peruspalkka perustuu tehtävien vaativuuden mukaiseen ryhmittelyyn. Tehtävien vaativuus arvioidaan yrityksissä yhtenäisen vaativuusluokitusjärjestelmän (Palk- kavaaka) mukaisesti käyttäen hyväksi jäljempänä mainittuja kolmea palkkavaaka-taulua ja tunnuslukujen muuntotaulukkoa.
Tehtävien vaativuudet arviointitekijät ovat tehtävän edellyttämä osaamis- ja vuorovaikutus- ympäristö (Taulu 1), tehtävän ohjaus ja päätöksenteko (Taulu 2) ja tehtävän vastuu ja rooli (Taulu 3). Palkkavaaka-taulut ja tunnuslukujen muuntotaulukko löytyvät Paltan internet- sivulta.
Tehtävien saamien vaativuuspisteiden perusteella tehtävät ryhmitellään vaativuusryhmiin ja kullakin tehtävien vaativuusryhmällä on oma palkkaryhmänsä.
3. Vaativuuden arviointia varten perustetaan työryhmä, joka koostuu työnantajan ja toimi- henkilöiden edustajista (esim. 1 + 1 tai 2 + 2).
Tehtävien vaativuus määritetään kirjallisten tehtäväkuvausten tai muun riittävän selvityk- sen perusteella. Tehtäväkuvausten tulee perustua tehtävän todelliseen sisältöön siten, että vaativuuden arviointitekijöinä olevat asiat käyvät kuvauksesta mahdollisimman hyvin ilmi.
Vaativuusluokitus on tehtävä mahdollisimman nopeasti, kuitenkin viimeistään neljän kuu- kauden kuluessa työsuhteen alkamisesta. Vaativuusryhmään sijoittaminen käydään läpi toimihenkilön kanssa.
4. Toimihenkilön peruspalkka määräytyy sen vaativuusryhmän perusteella, johon hänen tehtäväkokonaisuutensa kuuluu.
5. Henkilön tehtävien muuttuessa tarkistetaan toimihenkilön palkkaryhmä viivytyksettä, kuitenkin viimeistään kolmen kuukauden kuluessa. Palkkaryhmä voi muuttua kumpaankin suuntaan. Henkilökohtainen palkka voi laskea vain, jos on olemassa irtisanomisperusteet.
6. Päätökset luokitteluryhmässä tehdään arvioimalla. Mikäli yksimielistä ratkaisua ei työ- ryhmässä toimihenkilötehtävästä synny, erimielisyys käsitellään työehtosopimuksen neu- vottelujärjestyksen mukaisesti.
Vaativuuspisteet | Vaativuusryh- mä/palkkaryhmä |
100 – 121 | B00 |
122 – 148 | C00 |
149– 181 | D00 |
182 – 221 | E00 |
222 – 269 | F00 |
270 – 329 | G00 |
330 – 401 | H00 |
402 – 490 | I00 |
491 – 598 | K00 |
599 – 730 | L00 |
Henkilöosa
7. Toimihenkilölle voidaan maksaa peruspalkan lisäksi henkilöosaa osaamisen ja työssä suoriutumisen perusteella. Arvioinnin suorittaa työnantaja yrityksen toiminnan ja tehtävien kannalta tärkeiksi valittujen arviointitekijöiden perusteella normaalien yrityksissä käytävien kehitys- ja tuloskeskustelujen yhteydessä. Arviointitekijöitä voivat olla esimerkiksi toimin- nan tuloksellisuus ja laatu, ammattitaito sekä kehityskyky ja aloitteellisuus, sekä esimies- asemassa olevalle toimihenkilölle myös esimiestaito.
Uudet työntekijät
8. Yrityksen palvelukseen tulevalle uudelle toimihenkilölle voidaan maksaa enintään koe- ajalta palkkaa, joka on vähintään 9/10 asianomaisen vaativuusryhmän mukaisesta perus- palkasta.
PR | euroa/kk |
B00 | 1 720 |
C00 | 1 906 |
D00 | 2 111 |
E00 | 2 357 |
F00 | 2 663 |
G00 | 3 020 |
H00 | 3 423 |
I00 | 3 884 |
K00 | 4 404 |
L00 | 4 994 |
3 § Palkkaryhmät ja peruspalkat Tietoalan palkkausjärjestelmä Peruspalkka 1.9.2020 alkaen
Peruspalkka 1.4.2021 alkaen
PR | euroa/kk |
B00 | 1 746 |
C00 | 1 935 |
D00 | 2 143 |
E00 | 2 392 |
F00 | 2 703 |
G00 | 3 065 |
H00 | 3 474 |
I00 | 3 942 |
K00 | 4 470 |
L00 | 5 069 |
4 § Erilliset lisät Sijaisuus- ja oto-lisä
1. Xxxxxxx toimihenkilö määrätään tilapäisesti hoitamaan korkeammin palkattua päällikkö- tehtävää tai vastaavassa esimiesasemassa olevan toimihenkilön tehtävää, maksetaan siitä hänelle korkeampi, kuitenkin enintään 20 %:lla korotettu palkka, ajalta, jona hän tätä työtä suorittaa (sijaisuuslisä).
2. Xxxxxxx toimihenkilö määrätään hoitamaan oman toimensa ohella toisen toimihenkilön tehtävää ja tästä aiheutuu hänelle huomattava työ- ja vastuumäärän lisäys, maksetaan toimihenkilön palkka 15 - 20 %:lla korotettuna (oto-lisä). Lisä voidaan jakaa kahden henki- lön kesken.
3. Kummassakin edellä mainitussa tapauksessa korkeamman palkan maksaminen edel- lyttää, että työskentely kestää vähintään viisi työpäivää. Sijaisuus- ja oto-lisää ei makseta vuosilomasijaisuuksien ajalta.
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY AMMATTILIITTO PRO RY
YLEISSOPIMUS/ICT-ALA
I. YLEISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ
1. Organisaatio- yms. muutokset
Yrityksen toiminnan olennaisesti supistuessa, laajentuessa taikka liikkeen luovutuksen, sulautumisen, yhtiöittämisen tai niihin verrattavan olennaisen organisaatiomuutoksen joh- dosta saatetaan yhteistoimintaorganisaatio tämän sopimuksen periaatteiden mukaisesti vastaamaan muuttunutta kokoa ja rakennetta.
Pääluottamusmiehen ja luottamusmiehen irtisanomissuoja säilyy toimikauden loppuun, kuitenkin vähintään 6 kk, jos tehtävä loppuu uudelleenorganisoinnin vuoksi.
2. Ilmoitukset
Valitusta pääluottamusmiehestä, luottamusmiehestä ja työsuojeluvaltuutetusta sekä vara- miehen toimimisesta sijaisena on ilmoitettava kirjallisesti työnantajalle, joka puolestaan ilmoittaa kirjallisesti, ketkä käyvät neuvotteluja luottamusmiehen kanssa.
3. Varamiehet
Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan pääluottamusmiehen, luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun varamieheen sinä aikana, kun varamies toimii työnantajalle tehdyn kirjallisen ilmoituksen mukaisesti sijaisena.
II. LUOTTAMUSMIEHIÄ JA TYÖSUOJELUVALTUUTETTUJA KOSKEVAT MÄÄ- RÄYKSET
1. Luottamusmies
Luottamusmiehellä tarkoitetaan järjestäytyneiden toimihenkilöiden valitsemaa pääluotta- musmiestä, luottamusmiestä ja varaluottamusmiestä.
2. Luottamusmiesten valitseminen
Xxxxxxxxxxxxxxxx on oikeus valita keskuudestaan yritykseen pääluottamusmies ja hänelle varamies. Muiden luottamusmiesten valinnasta sovitaan paikallisesti.
Ellei paikallisesti muuta sovita, voidaan eri paikkakunnalla sijaitsevaan työpaikkaan valita luottamusmies, jos siellä työskentelee vähintään 30 toimihenkilöä.
Henkilöstöryhmät voivat sopia, että yritykseen valitaan yhteinen pääluottamusmies tai luot- tamusmies.
Luottamusmiehistä sovittaessa on heidän toimialueensa oltava tarkoituksenmukainen ja kattavuudeltaan sellainen, että se edistää neuvottelujärjestyksen mukaista asioiden käsit- telyä.
Vaalikelpoinen on yrityksessä toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa oleva henkilö.
Vaali voidaan järjestää yrityksessä siten, ettei menettely aiheuta haittaa työnteolle ja että kaikille toimihenkilöille varataan mahdollisuuksien mukaan tilaisuus osallistua vaaliin. Käy- tännön järjestelyistä sovitaan paikallisesti.
3. Työsuojeluvaltuutetun valitseminen
Työsuojeluvaltuutetun ja varavaltuutettujen valitseminen määräytyy lain mukaan. Työsuo- jeluvaltuutetun toimialueesta voidaan sopia.
4. Vapautus työstä
Tehtäviensä hoitamista varten järjestetään pääluottamusmiehelle, luottamusmiehelle ja työsuojeluvaltuutetulle tarvittaessa tilapäisesti, säännöllisesti toistuen tai kokonaan vapau- tus työstään.
Pääluottamusmiehen, luottamusmiehen tai työsuojeluvaltuutetun palkkaa ei vähennetä hänen osallistuessaan Ammattiliitto Pro ry:n järjestämään luottamusmiesseminaariin. Työ- suojeluvaltuutettu voi osallistua tähän seminaariin silloin kun seminaarissa käsitellään hä- nen rooliinsa ja tehtäviinsä liittyviä asioita. Palkallinen aika on kaksi työpäivää vuodessa.
5. Toimitilat
Työnantaja järjestää pääluottamusmiehelle, luottamusmiehelle ja työsuojeluvaltuutetulle tarkoituksenmukaisen paikan tehtävien edellyttämien tarvikkeiden säilyttämiseen ja osoit- taa tarkoituksenmukaisen tilan, jossa voidaan käydä tehtävien hoitamista varten välttämät- tömät keskustelut.
Tehtävien hoitamista varten pääluottamusmiehellä, luottamusmiehellä ja työsuojeluvaltuu- tetulla annetaan alalla tavanomaisena luontoisetuna oleva matkapuhelinetu sekä oikeus käyttää yrityksen tavanomaisia viestintä- ja toimistovälineitä. Pääluottamusmiehelle ja luot- tamusmiehelle annetaan lisäksi alalla tavanomaisena luontoisetuna olevat internet-yhteys ja sähköposti. Käytännön järjestelyistä sovitaan paikallisesti.
6. Korvaus luottamusmiestehtävien ja työsuojeluvaltuutetun tehtävien hoitamises- ta
Pääluottamusmiehelle, luottamusmiehelle ja työsuojeluvaltuutetulle maksettava korvaus määräytyy hänen edustamiensa toimihenkilöiden lukumäärän perusteella seuraavasti:
Toimihenkilöitä edellisessä | 1.9.2020 |
vuoden vaihteessa: | €/kk |
5 – 9 | 80 |
10 – 24 | 124 |
25 – 50 | 160 |
51 – 100 | 231 |
101 – 200 | 273 |
201 – 400 | 321 |
401 – 600 | 363 |
601 – | 422 |
Pääluottamusmies, luottamusmies tai työsuojeluvaltuutettu ilmoittaa työnantajalle, milloin korvaus maksetaan hänen varamiehelleen.
Xxxxxxx luottamusmiehen edustamien toimihenkilöiden lukumäärä on alle viisi ja luotta- musmies suorittaa työnantajan kanssa sovittuja tehtäviä säännöllisen työaikansa ulkopuo- lella, maksetaan hänelle tästä ylityökorvaus, ellei hänen kanssaan muuta sovita.
7. Palkka- ja siirtosuoja
Pääluottamusmiehen, luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun mahdollisuuksia kehittyä ja edetä ammatissaan ei saa heikentää luottamustehtävän hoitamisen vuoksi. Häntä ei tätä tehtävää hoitaessaan tai sen tähden saa siirtää alempipalkkaiseen työhön kuin missä hän oli tehtävään valituksi tullessaan. Häntä ei saa myöskään siirtää vähempiarvoiseen työhön, jos työnantaja voi tarjota hänelle muuta hänen ammattitaitoaan vastaavaa työtä.
Pääluottamusmiehen ja luottamusmiehen ansiokehityksen tulee vastata yrityksessä hänen toimialueellaan tapahtuvaa ansiokehitystä. Asia selvitetään työnantajan ja ao. luottamusmiehen kesken vähintään kerran toimikaudessa.
8. Ammattitaidon ylläpitäminen
Pääluottamusmiehen, luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun tehtävän päättymisen jäl- keen tulee hänen ja työnantajan yhteisesti selvittää, edellyttääkö hänen paluunsa entiseen tai sitä vastaavaan työhön ammatillista koulutusta. Työnantaja järjestää selvityksen mu- kaista koulutusta.
9. Liikkeen luovutus
Pääluottamusmiehen, luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun asema jatkuu liikkeen luovutuksesta huolimatta sellaisenaan, jos luovutettu liike tai sen osa sitä luovutettaessa säilyttää itsenäisyytensä. Jos luovutettava liike tai sen osa menettää itsenäisyytensä, pää- luottamusmiehellä, luottamusmiehellä ja työsuojeluvaltuutetulla on oikeus tämän sopimuk- sen tarkoittamaan jälkisuojaan toimikautensa loppuun asti, kuitenkin vähintään
6 kuukautta.
Pääluottamusmies ja luottamusmies siirtyvät liikkeen luovutuksen yhteydessä vain, jos kaikki hänen edustamansa henkilöt siirtyvät tai siirrosta sovitaan ao. luottamusmiehen kanssa tai hänelle ei voida tarjota luovuttavasta yrityksestä hänen ammattitaitoaan vastaa- vaa työtä.
10. Taloudelliset ja tuotannolliset irtisanomisperusteet
Jos yrityksen työvoimaa lomautetaan tai irtisanotaan taloudellisista tai tuotannollisista syis- tä, ei pääluottamusmiestä tai työsuojeluvaltuutettua saa irtisanoa tai lomauttaa ellei yrityk- sen toimintaa hänen edustamiensa toimihenkilöiden osalta keskeytetä kokonaan. Mikäli hänen kanssaan yhteisesti todetaan, ettei hänelle voida tarjota hänen ammattiaan vastaa- vaa tai hänelle muutoin sopivaa työtä, voidaan tästä säännöstä kuitenkin poiketa.
Luottamusmiehen työsopimus voidaan työsopimuslain 7: 10 §:n 2 momentin mukaisesti irtisanoa vain, kun työ kokonaan päättyy eikä voida järjestää muuta työtä, joka vastaa hä- nen ammattitaitoaan.
11. Yksilösuoja
Pääluottamusmiehestä, luottamusmiehestä tai työsuojeluvaltuutetusta johtuvasta syystä ei häntä saa irtisanoa ilman työsopimuslain 7: 10 §:n 1 momentin edellyttämää niiden työn- tekijöiden enemmistön suostumusta, joita hän edustaa.
Pääluottamusmiehen, luottamusmiehen tai työsuojeluvaltuutetun työsopimusta ei saa pur- kaa vastoin työsopimuslain 8:1-3 §:n säännöksiä. Työsopimuksen purkaminen sillä perus- teella, että hän on rikkonut järjestysmääräyksiä, ei ole mahdollista, ellei hän ole samalla toistuvasti ja olennaisesti sekä varoituksesta huolimatta jättänyt työvelvoitteensa täyttä- mättä.
Jos pääluottamusmiehen, luottamusmiehen tai työsuojeluvaltuutetun työsopimus puretaan ja hän riitauttaa purkamisen, työnantajan on maksettava muiden mahdollisten korvausten lisäksi yhden kuukauden palkkaa vastaava määrä, mikäli kanne asiassa nostetaan neljän viikon kuluessa työsopimuksen purkamisesta.
12. Ehdokassuoja
Edellä olevia työsuhdeturvaa koskevia määräyksiä on sovellettava myös pääluottamus- mies-, luottamusmies- ja työsuojeluvaltuutettuehdokkaaseen, jonka järjestö tai toimihenki- löt ovat asettaneet ja jonka asettamisesta on ilmoitettu kirjallisesti työnantajalle, sekä työ- suojeluvaltuutettuehdokkaaseen, jonka asettamisesta on kirjallisesti ilmoitettu työsuojelu- toimikunnalle. Ehdokassuoja alkaa kuitenkin aikaisintaan kolme kuukautta ennen valitta- vana olevan pääluottamusmiehen, luottamusmiehen tai työsuojeluvaltuutetun toimikauden alkua ja päättyy muun kuin vaalissa valituksi tulleen osalta vaalituloksen tultua todetuksi.
13. Jälkisuoja
Työsuhdeturvaa koskevia määräyksiä on sovellettava myös pääluottamusmiehenä, luot- tamusmiehenä tai työsuojeluvaltuutettuna toimineeseen toimihenkilöön kuusi kuukautta hänen kyseisen tehtävänsä päättymisen jälkeen.
14. Korvaukset
Jos pääluottamusmiehen, luottamusmiehen tai työsuojeluvaltuutetun työsopimus on lak- kautettu tämän sopimuksen vastaisesti, työnantajan on suoritettava korvauksena hänelle vähintään 10 ja enintään 30 kuukauden palkka.
15. Pääluottamusmiehelle annettavat tiedot
Tämän sopimuksen mukaisesti pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen tehtäviin kuulu- vissa erimielisyystapauksissa annetaan hänelle kaikki valituksen alaisen tapauksen selvit- tämiseksi tarpeelliset tiedot.
Pääluottamusmiehellä ja luottamusmiehellä on oikeus saada kerran vuodessa tiedot toimi- alueensa toimihenkilöiden suku- ja etunimistä, työsuhteen alkamisajasta sekä osastosta tai sitä vastaavasta. Pyydettäessä on pääluottamusmiehelle ja luottamusmiehelle annetta- va tieto uusista toimihenkilöistä. Pääluottamusmiehelle annetaan pyynnöstään enintään kolme kertaa vuodessa selvitys yrityksen määräaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijöi- den lukumäärästä.
Pääluottamusmiehelle annetaan hänen toimialueensa toimihenkilöiden säännöllisen työ- ajan keskiarvokuukausipalkkatiedot palkkaryhmittäin ja sukupuolittain. Tiedot annetaan syyskuun palkoista. Pääluottamusmies ei ole oikeutettu saamaan keskimääräisiä kuukau- siansiotietoja viittä henkilöä pienemmistä ryhmistä.
Pääluottamusmiehen ja luottamusmiehen on pidettävä tehtäviensä hoitamista varten saa- mansa tiedot luottamuksellisina.
Pääluottamusmiehelle annetaan pyynnöstä kerran vuodessa tiedot toimihenkilöiden luku- määrästä, joiden ylitöiden määrä ylittää vuositasolla 200 tuntia.
Ulkopuolisen työvoiman käyttö:
Ulkopuolisella työvoimalla tarkoitetaan aliurakointia ja vuokratyövoiman käyttöä.
Jäsenyritykset käyttävät ulkopuolista työvoimaa työhuippujen tasaamiseen tai muutoin sel- laisiin ajallisesti taikka laadullisesti rajoitettuihin tehtäviin, joita työn kiireellisyyden, rajoite- tun kestoajan, erikoisammattitaitovaatimusten, erikoisvälineiden tai muiden vastaavien syiden vuoksi ei voida teettää omilla toimihenkilöillä. Lisäksi jäsenyritykset käyttävät ulko- puolista työvoimaa, jos ei ole taloudellisia tai yrityksen toiminnan kannalta perusteltuja edellytyksiä suorittaa työtä yrityksen omilla toimihenkilöillä.
Työnantajan harkitessa sopimusta vuokratyövoiman käytöstä, tulee työnantajan ilmoittaa asiasta toimihenkilöiden luottamusmiehelle. Ilmoituksesta tulee käydä ilmi vuokrattavien työntekijöiden määrä, heidän työtehtävänsä ja työkohteensa, sopimuksen kestoaika sekä ajanjakso tai -jaksot, joina mainittua työvoimaa käytetään. Lisäksi ilmoituksesta tulee käy- dä ilmi vuokratyövoiman käytön peruste.
Soveltamisohje: Jos yritys muuttaa vuokratyön käyttöä siten, että siihen tulee vallitsevasta käytännöstä olennaisesti poikkeavia muutoksia tai jos vuokra- työyritystä vaihdetaan, muutokset käydään läpi luottamusmiehen kanssa.
Saatuaan edellä tarkoitetun ilmoituksen luottamusmiehellä on oikeus viimeistään työnanta- jan ilmoitusta seuraavana toisena työpäivänä vaatia sopimuksen käsittelemistä yhteistoi- mintaneuvotteluissa. Yhteistoimintaneuvottelut on käytävä viikon kuluessa (7 vrk) vaati- muksen esittämisestä. Työnantaja ei saa yhteistoimintaneuvottelujen aikana tehdä käsitel- tävää sopimusta vuokrattavien työntekijöiden käyttämisestä.
Toimihenkilöiden luottamusmies ei kuitenkaan voi vaatia yhteistoimintaneuvotteluja, jos kysymyksessä on sellainen lyhytaikainen ja kiireellinen työ taikka asennus-, korjaus- tai huoltotyö, jonka teettäminen yrityksen työntekijöillä ei ole mahdollista.
Työnantaja tiedottaa yrityksen toimihenkilötehtäviin osallistuvasta aliurakoinnista etukä- teen luottamusmiehelle. Poikkeuksena voivat olla lyhytkestoinen ulkopuolisen työvoiman käyttö, josta voidaan ilmoittaa myös jälkikäteen.
Ulkopuolista työvoimaa käyttävän yrityksen tulee pyydettäessä selvittää luottamusmiehelle ulkopuolisen työvoiman työskentelyyn liittyvät kysymykset, kuten käytön peruste ja sovel- lettava työehtosopimus.
Ulkopuolisen työvoiman käyttö tulee pyrkiä järjestämään siten, ettei yrityksen vakinaista työvoimaa jouduta vähentämään tai lomauttamaan.
Luottamusmiehellä on oikeus vuokratyöntekijän niin halutessa edustaa vuokratyöntekijää tilaajan ja vuokratyöntekijän välisissä suhteissa.
Osapuolet sitoutuvat käsittelemään käyttäjäyritykseen liittyviä vuokratyöntekijöitä koskevia työehtoriitoja yhdessä tarvittaessa eri osapuolten kanssa tavoitteenaan sovun saavuttami- nen.
16. Kokousten järjestäminen
Tämän sopimuksen tarkoittamalla henkilöstöryhmällä on oikeus järjestää työpaikalla tai muussa työnantajan osoittamassa paikassa kokouksia työajan ulkopuolella työpaikan työ- suhdeasioista paikallisesti sovittavilla ehdoilla ja edellytyksillä
17. Henkilöstön keskinäinen tiedottaminen
Henkilöstöryhmällä on oikeus tiedottaa työmarkkinakysymysten ohella myös yleisiin kysy- myksiin liittyvistä asioista työpaikan ilmoitustaululla. Ilmoitustaulun sisällöstä ja hoidosta vastaa ilmoittaja.
III. KOULUTUS
1. Ammatillinen koulutus
Ellei toisin ole sovittu, noudatetaan seuraavia määräyksiä:
Työnantajan antaessa toimihenkilölle ammatillista koulutusta tai lähettäessä hänet hänen ammattiinsa liittyviin koulutustilaisuuksiin, korvataan koulutuksen aiheuttamat suoranaiset kustannukset eikä toimihenkilön palkkaa vähennetä.
Jos koulutus tapahtuu työajan ulkopuolella, korvataan siitä johtuvat suoranaiset kustan- nukset. Työajan ulkopuolella koulutukseen tai sen edellyttämiin matkoihin käytetystä ajasta ei korvausta suoriteta. Matkakustannusten korvaukset määräytyvät työehtosopimuksen mukaisesti.
Soveltamisohje:
Ammatillisen koulutuksen lukemista työaikaan arvioidaan työaikalain perus- teella. Työaikalain mukaan koulutukseen osallistumista pidetään työnteko- velvoitteen täyttämisenä, jos koulutukseen osallistuminen on työnantajan määräyksestä pakollista ja koulutus on sellaista, johon osallistuminen on välttämätöntä, jotta työntekijä voisi suoriutua työtehtävistään. Tällaista on esimerkiksi asiantuntijatehtävissä toimihenkilölle annettava laitespesifinen koulutus (mm. radioverkon tukiasemien, radioverkkokeskusten ylläpitoon ja päivityksiin liittyen taikka laajakaistoihin tai siirtoverkkoihin liittyen) tai asia- kaspalvelu- tai vastaavissa tehtävissä työskenteleville annettava järjestel- mäkoulutus.
2. Yhteinen koulutus
Koulutukseen osallistumisesta sovitaan paikallisesti ja se korvataan kuten ammatillinen koulutus.
3. Ay-koulutus
Pääluottamusmiehellä, varapääluottamusmiehellä, luottamusmiehillä ja varaluottamusmie- hillä sekä työsuojeluyhteistoiminnassa toimivilla toimihenkilöiden edustajilla, mukaan lu- kien työsuojelutoimikunnan tai muun työsuojeluyhteistoimintaelimen jäsenet, on oikeus osallistua liittojen välillä vuosittain hyväksyttyihin ay-koulutustilaisuuksiin, ellei se aiheuta tuntuvaa haittaa yrityksen toiminnalle. Ilmoitus osallistumisesta on tehtävä mahdollisim- man varhain. Työnantaja ilmoittaa vähintään 10 päivää ennen kurssin alkua esteestä, jon- ka jälkeen yhteisesti selvitetään toinen kurssiajankohta.
Muusta luottamusmiehen tarvitsemasta koulutuksesta sovitaan paikallisesti.
Työnantaja maksaa koulutuksen ajalta palkan pääluottamusmiehelle, varapääluottamus- miehelle, luottamusmiehelle ja varaluottamusmiehelle enintään kuukauden ajalta ja työ- suojeluyhteistoiminnassa toimiville toimihenkilöiden edustajille enintään 2 viikon ajalta.
Lisäksi maksetaan palkallista kurssipäivää kohti liittojen välillä sovittu ateriakorvaus.
Mikäli koulutus tapahtuu pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen vapaapäivänä, hänelle korvataan vapaa muuna ajankohtana.
Osallisliiton jäsenyhdistyksen puheenjohtajalle maksetaan palkka edellä olevan mukaisesti edellyttäen, että yrityksessä on vähintään 100 tämän sopimuksen piiriin kuuluvaa henkilöä ja jäsenyhdistyksessä vähintään 50 jäsentä Lisäksi maksetaan palkallisilta kurssipäiviltä ateriakorvaus.
Työnantaja maksaa korvaukset henkilölle vain kerran samansisältöisestä koulutustilaisuu- desta.
IV. VOIMASSAOLO
Tämä sopimus on voimassa työehtosopimuksen osana.
PALVELUALOJEN TYÖNANTAJAT PALTA RY AMMATTILIITTO PRO RY
IRTISANOMISSUOJASOPIMUS/ICT-ALA
I YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 § Yleinen soveltamisala
Tämä sopimus koskee toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen irtisanomista toimi- henkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä sekä työntekijän irtisanoutu- mista.
Tämä sopimus koskee lisäksi niitä menettelytapoja, joita noudatetaan irtisanottaessa tai lomautettaessa toimihenkilöitä taloudellisista tai tuotannollisista syistä.
Sopimus ei koske merimieslaissa (423/78) ja ammatillisesta koulutuksesta annetussa lais- sa (630/98) tarkoitettuja työsuhteita eikä työsopimuslain 7:5 ja 7:7 – 8 §:issä mainittuja tapauksia (liikkeen luovutus, saneerausmenettely, työnantajan konkurssi ja kuolema).
2 § Irtisanomisajat
Jos pidemmästä irtisanomisajasta ei ole sovittu, työnantajan on irtisanoessaan työsopi- muksen noudatettava työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä
1. 14 päivän irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden,
2. kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään 4 vuotta,
3. kahden kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 4 vuotta mutta enin- tään 8 vuotta,
4. neljän kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 8 vuotta mutta enintään 12 vuotta ja
5. kuuden kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 12 vuotta.
Jos pidemmästä irtisanomisajasta ei ole sovittu, toimihenkilön on irtisanoessaan työsopi- muksensa noudatettava 14 päivän ja työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä yli 5 vuotta kuu- kauden pituista irtisanomisaikaa.
3 § Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen
Työnantajan, joka on irtisanonut työsopimuksen noudattamatta irtisanomisaikaa, on mak- settava toimihenkilölle korvauksena täysi palkka irtisanomisaikaa vastaavalta ajalta.
Toimihenkilö, joka ei ole noudattanut irtisanomisaikaa on velvollinen suorittamaan työnan- tajalle kertakaikkisena korvauksena irtisanomisajan palkkaa vastaavan määrän. Työnanta- ja saa pidättää tämän määrän toimihenkilölle maksettavasta lopputilistä, noudattaen mitä työsopimuslain 2:17 §:ssä on säädetty työnantajan kuittausoikeuden rajoituksista.
Jos irtisanomisajan noudattaminen on laiminlyöty vain osittain, korvausvelvollisuus rajoit- tuu noudattamatta jääneen irtisanomisajan osan palkkaa vastaavaksi.
II IRTISANOMINEN TYÖNTEKIJÄSTÄ JOHTUVASTA SYYSTÄ
4 § Irtisanomisen perusteet
Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta ilman työsopimuslain 7:1 - 2 §:ien mukaista asi- allista ja painavaa syytä.
Pöytäkirjamerkintä:
Tämän sopimuksen perusteella voidaan tutkia, onko työsopimuslain
7:3 – 4 §:ien perusteella suoritettu irtisanominen johtunut tosiasiallisesti työn- tekijästä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä ja olisiko työnanta- jalla ollut riittävät perusteet irtisanoa toimihenkilö sopimuksen tässä pykälässä mainituilla perusteilla sellaisessa tilanteessa, jossa työsopimus on purettu työ- sopimuslain 8:1.1 §:n perusteella.
5 § Toimihenkilön irtisanomissuoja raskauden ja perhevapaan aikana
Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta toimihenkilön raskauden johdosta eikä sillä pe- rusteella, että toimihenkilö käyttää oikeuttaan työsopimuslain 4-luvussa säädettyyn perhe- vapaaseen. Jos työnantaja irtisanoo raskaana tai perhevapaalla olevan toimihenkilön työ- sopimuksen, katsotaan irtisanomisen johtuvan raskaudesta tai perhevapaan käyttämises- tä, ellei työnantaja voi osoittaa sen johtuneen muusta seikasta. Työnantajan pyynnöstä toimihenkilön on esitettävä selvitys raskaudestaan.
6 § Irtisanomisesta ilmoittaminen ja työntekijän kuuleminen
Toimihenkilön työsopimuksen irtisanomisessa noudatetaan työsopimuslain 9:1 §:n, 9:2 §:n 1-momentin ja 9:4 - 5 §:ien säännöksiä.
7 § Korvaus työsopimuksen perusteettomasta irtisanomisesta
Työnantaja, joka on tämän sopimuksen 4 tai 5 §:ssä määriteltyjen irtisanomisperusteiden vastaisesti irtisanonut toimihenkilön, on velvollinen maksamaan toimihenkilölle korvausta perusteettomasta irtisanomisesta työsopimuslain 12:2 - 3 §:ien mukaisesti.
Työnantajaa ei voida tuomita tässä pykälässä tarkoitettuun korvaukseen työsopimuslain 12:2 §:n mukaisen vahingonkorvauksen lisäksi eikä sen sijasta.
III ERINÄISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ
8 § Työvoiman vähentämisjärjestys
Taloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuneen irtisanomisen tai lomauttamisen yh- teydessä on mahdollisuuksien mukaan noudatettava sääntöä, jonka mukaan viimeksi irti- sanotaan tai lomautetaan yrityksen toiminnalle tärkeitä ja erikoistehtäviin tarvittavia tai sa- man työnantajan työssä osan työkyvystään menettäneitä toimihenkilöitä. Tämän säännön lisäksi kiinnitetään mahdollisuuksien mukaan huomiota myös työsuhteen kestoaikaan ja toimihenkilön huoltovelvollisuuden määrään.
9 § Taloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuvaa irtisanomista koskevat menettelytavat
Toimihenkilön taloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuvassa irtisanomisessa nou- datetaan työsopimuslain 9:3 - 5 §:n säännöksiä.
10 § Irtisanotun toimihenkilön takaisin ottaminen
Työsopimuslain 6 luvun 6 §:n mukaisesta takaisinottovelvollisuudesta voidaan poiketa työnantajan ja toimihenkilön välisellä sopimuksella. Sopimus tehdään työsopimuksen irti- sanomis- tai päättämistilanteessa ja siinä otetaan huomioon työnantajan toimenpiteet toi- mihenkilön työllistymisen edistämiseksi. Takaisinottoa koskevan sopimusmahdollisuuden käyttöönotosta on sovittava paikallisesti työnantajan ja pääluottamusmiehen välillä.
11 § Poikkeukselliset lomautustilanteet
1. Lomautuksen peruuttaminen
Mikäli työnantajalle lomautusilmoitusaikana ilmaantuu uutta työtä, voidaan lomautuksen peruuttaminen ilmoittaa ennen lomautuksen alkamista. Tällöin lomautusilmoituksen merki- tys poistuu ja myöhemmin toimeenpantavien lomautusten on perustuttava uusiin lomau- tusilmoituksiin.
2. Lomautuksen siirtäminen
Lomautusilmoitusaikana ilmaantuva työ voi kuitenkin olla luonteeltaan tilapäistä. Tällöin lomauttamisen peruuttaminen kokonaan ei ole mahdollista vaan lomautuksen alkamisajan- kohtaa voidaan siirtää myöhempään ajankohtaan. Lomautusta voidaan tällä perusteella siirtää vain kerran uutta lomautusilmoitusta antamatta ja enintään sillä määrällä, jonka lo- mautusilmoitusaikana ilmaantunut työ kestää.
3. Lomautuksen keskeyttäminen
Työnantaja voi saada tilapäisen työn lomautuksen jo alettua. Lomauttamisen keskeyttämi- sen, mikäli lomautuksen on uutta ilmoitusta antamatta tarkoitus jatkua välittömästi työn tekemisen jälkeen, tulee perustua työnantajan ja toimihenkilön väliselle sopimukselle. Täl- lainen sopimus on syytä tehdä ennen työn alkamista. Samassa yhteydessä on syytä selvit- tää tilapäisen työn arvioitu kestoaika.
Edellä esitetty koskee vain työnantajan ja toimihenkilön välistä suhdetta eikä sillä ole otettu kantaa työttömyysturvaa koskevien lakien säännöksiin.
Pöytäkirjamerkintä:
Mikäli työntekijä on ottanut lomautusajaksi muuta työtä lomautusilmoituksen antamisen jälkeen, mutta ennen kuin hänelle on ilmoitettu lomautuksen pe- ruuttamisesta tai siirtämisestä, toimihenkilö ei ole velvollinen korvaamaan täs- tä työnantajalle mahdollisesti aiheutuvaa vahinkoa. Tällaisessa tapauksessa toimihenkilö on velvollinen palaamaan työhön niin pian kuin se on mahdollista.
12 § Neuvottelujärjestys
Tätä sopimusta koskevista erimielisyyksistä neuvotellaan työehtosopimuksen neuvottelu- järjestyksen mukaisesti.
13 § Tuomioistuinkäsittely
Jollei työsopimuksen irtisanomista tai lomautusta koskevassa riidassa ole päästy sovin- toon, osallisliitto voi saattaa asian työtuomioistuimen käsiteltäväksi. Työtuomioistuimesta annetun lain (646/74) 15 §:n mukainen haastehakemus on toimitettava työtuomioistuimelle kahden vuoden kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt.
14 § Seuraamusjärjestelmä
Sen lisäksi, mitä sopimuksen 7 §:n 2-kappaleessa on sovittu, työnantajaa ei voida tuomita sopimuksessa tarkoitettujen korvausten lisäksi myöskään työehtosopimuslain 7 §:n mu- kaan maksamaan hyvityssakkoa siltä osin, kuin kysymyksessä on työehtosopimukseen perustuvien, mutta sinänsä samojen velvollisuuksien rikkominen, joista sopimuksen mu- kainen korvaus on määrätty.
Menettelytapamääräysten noudattamatta jättämisestä ei aiheudu työehtosopimuslain tar- koittamia hyvityssakkoseuraamuksia. Määräysten noudattamatta jättäminen otetaan huo- mioon työsopimuksen perusteettomasta irtisanomisesta tuomittavan korvauksen suuruutta määrättäessä.
15 § Yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain mukaisen neuvotteluajan laskemi- nen
Työnantajan harkitessa yhden tai useamman toimihenkilön lomauttamista enintään 90 päi- väksi, lasketaan yhteistoimintalain 51 §:n mukainen neuvotteluaika alkavaksi siitä päiväs- tä, jona yhteistoimintalain 45 §:n mukainen kirjallinen neuvotteluesitys annetaan tiedoksi. Yhteistoimintalaki ei ole työehtosopimuksen osa.
IV VOIMASSAOLO
Tämä sopimus on voimassa työehtosopimuksen osana.
Palvelualojen työnantajat PALTA ry
Eteläranta 10 6. krs
PL 62, 00131 Helsinki
Vaihde 020 595 5000 xxx.xxxxx.xx
Ammattiliitto Pro
Xxxxxxxxxxxx 00 A,
00580 Helsinki
PL 183, 00581 Helsinki
Puh. 09 172 731
JÄLKIPAINOS KIELLETÄÄN.