Contract
17.04.2020
1. YHTEYSTIEDOT
1.1 Uimarannan omistaja ja yhteystiedot | Kotkan kaupunki PL 205, 48101 KOTKA Puh. (05) 2341 |
1.2 Uimarannan päävastuullinen hoitaja ja yhteystiedot | Kotkan kaupunki / Puistotoimi Kotkantie 3, 48200 KOTKA puh. 040 688 3665 (toimisto) (hoitosopimus Santalomat Oy:n kanssa) |
1.3 Uimarantaa valvova viranomainen ja yhteystiedot | Kotkan ympäristökeskus / terveystarkastaja Xxxx Xxxxxxxx Xxxxxxxxx 0, 00000 Xxxxx puh. 040 653 2887 |
1.4 Näytteet tutkiva laboratorio ja yhteystiedot | Kymen Ympäristölaboratorio Oy Patosillantie 2, 45700 Kuusankoski Puh. toimisto: 05 544 3300 |
1.5 Vesi- ja viemärilaitos ja yhteystiedot | Kymen Vesi Oy Malminginkatu 16, 48600 Kotka puh. (00) 000 0000 |
2. MAANTIETEELLINEN SIJAINTI
2.1 Uimarannan nimi | Santalahden uimaranta |
2.2 Uimarannan lyhyt nimi | Santalahti |
2.3 Uimarannan ID-tunnus | FI126285001 |
2.4 Osoitetiedot | Santalahdentie Mussalo, 48310 Kotka |
2.5 Koordinaatit | Longitude 26.8644 Latitude 60.4360 |
2.6 Kartta |
2.7 Valokuvat |
|
3. UIMARANNAN KUVAUS
3.1 Vesityyppi | Merivesi |
3.2 Rantatyyppi | Santalahden uimaranta on pehmeähiekkainen etelään avautuva lahdenpoukama. |
3.3 Rantavyöhykkeen ja lähiympäristön kuvaus | Uimaranta sijaitsee Mussalon kaupunginosassa Santalahden lomakylän tuntumassa kuivahkolla kankaalla. Lähiympäristössä on myös luontopolku ja golfkenttä. Poukaman länsireunalla on Santalahden venesatama. Rantavyöhykkeen puusto on koivuvaltaista. Ranta-alueella on pienimuotoisia rantaniittyalueita. Uimarannan laita-alueilla kasvaa rannassa pääosin järviruokoa. |
3.4 Veden syvyyden vaihtelut | Veden syvyys vaihtelee merenpinnan mukaan. Meren pinnankorkeus vaihtelee keskimäärin välillä - 25 cm ja + 30 cm keskiveden korkeudesta. Uimaponttoonin luona veden keskisyvyys on 2,2 m. |
3.5 Uimarannan pohjan laatu | Uimaranta on pitkälle matala hiekkapohjainen, hyvin lapsille soveltuva ranta. |
3.6 Uimarannan varustelutaso |
Uimarannan infotaululla on rannan turvaohjeet, tiedot uimarannasta sekä vedenlaadusta yhteystietoineen. Rannalla on 2 pelastusrengasta ja -köyttä. Uimaponttooni sijaitsee 75 m:n päässä rannasta. Varsinainen uima-alue on rajattu poijuin.
Rantaan asti pääsee esim. lastenvaunuilla tai pyörätuolilla puista ramppia pitkin. Rannalla on pukukopit ja wc -rakennus peseytymistiloineen.
Ranta-alueella on grillaus- ja piknikpaikka, leikkipaikka, lentopallokenttä ja minigolf -rata. Leikkipaikan välineistö on monipuolinen painottuen |
erilaisiin kiipeily- ja kuntoilutelineisiin. | |
3.7 Uimareiden määrä (arvio) | Hellepäivänä rannalla käy arviolta 200 - 300 uimaria. Määrä vaihtelee lomakylän kävijämäärien mukaan. |
3.8 Uimavalvonta | Uimavalvontaa ei ole. |
4. SIJAINTIVESISTÖ
4.1 Vesistön nimi | Itämeri |
4.2 Vesistöalue | Itäinen Suomenlahti |
4.3 Vesienhoitoalue | Kymijoen - Suomenlahden vesienhoitoalue (VHA2) |
4.4 Pintaveden ominaisuudet | Havaintopaikka: Viikarinsalmi, Suomenlahti (3-4 km:n päässä uimarannasta) pvm näkösyvyys sameus klorofylli-a kokonais- kokonais- (2017) m FTU ph μg/l fosfori typpi μg/l μg/l 17.5. 3,4 1,3 8,6 11,0 23 350 14.6. 2,9 1,8 8,2 7,0 28 220 17.7. 2,7 2,2 8,2 9,6 27 270 14.8. 2,8 3,2 7,9 8,4 34 420 keski- 2,9 2,1 8,2 9,0 28 315 arvo (Kymijoen Vesi ja Ympäristö ry) Xxxxxxx: Xxxxxxxxxx vaihtelevat uimakauden aikana huomattavasti. Sademäärillä ei ole huomattavaa vaikutusta uimarannan veden pinnankorkeuteen tai muuten laatuun. Virtaama: uimavedessä ei esiinny virtauksia Veden viipymä: veden viipymä uimarannalla on lyhyt ja vesi uimarannalla vaihtuu melko nopeasti. Viipymä vaihtelee tuuliolosuhteiden mukaan ollen nopeampi tuulisella säällä. Valunta: pintavalunta ei ole huomattavaa uimarannalla eikä sillä ole todettu olevan vaikutusta veden laatuun. Yhteys pohjaveteen ja muihin vesistöihin: Ei yhteyttä muihin vesistöihin. Oletettavasti ei yhteyttä pohjaveteen. |
4.5 Pintaveden laadun tila | Pintaveden mikrobiologinen laatu on hyvää. Pintaveden rehevyystaso on tyydyttävää, vedessä esiintyy satunnaisesti syanobakteeriesiintymiä. |
5.UIMAVEDEN LAATU
5.1 Uimaveden laadun seurantakohdan sijainti | Uimavesinäyte otetaan keskeltä uimarantaa paikasta, jossa suurin osa uimareista käy uimassa. |
5.2 Näytteenottotiheys | Neljästi uimakaudella. Ensimmäinen näyte otetaan noin kaksi viikkoa ennen uimakauden |
alkua. Uimakausi alkaa 15.06. ja päättyy 31.08. | |||||||||
5.3 Uimaveden laadun aistinvarainen arviointi | Uimavesinäytteenoton yhteydessä suoritetaan sääolosuhteiden arviointi, veden ja ilman lämpötilamittaus sekä aistinvarainen arviointi veden laadusta (näkösyvyys, makrolevät ja/tai kasviplankton, jätteet kuten öljymäiset ja tervamaiset aineet sekä kelluvat materiaalit kuten muovi, kumi, lasi- ja muovipullot). Lisäksi havainnoidaan syanobakteerien esiintymistä uimavedessä tai rantahiekassa. | ||||||||
5.4 Edellisten uimakausien tulokset | |||||||||
2016 | 2017 | 2018 | 2019 | ||||||
E. coli | Suolisto- | E. coli | Suolisto- | E. coli | Suolisto- | E. coli | Suolisto- | ||
pmy/ | peräiset | pmy/ | peräiset | pmy/ | peräiset | pmy/ | peräiset | ||
100ml | entero- | 100ml | entero- | 100ml | entero- | 100ml | entero- | ||
kokit | kokit | kokit | kokit | ||||||
pmy/ | pmy/ | pmy/ | pmy/ | ||||||
100ml | 100ml | 100ml | 100ml | ||||||
10 | 4 | 35 | 5 | 20 | 8 | 31 | 3 | ||
150 | 34 | 5 | 6 | <10 | 0 | 10 | 1 | ||
5 | 2 | 5 | 1 | 10 | 2 | 10 | 2 | ||
19 | 3 | 11 | 4 | <10 | 2 | 3400 | 100 | ||
Raja-arvot: - E. coli -bakteerit alle 500 pmy/100 ml - suolistoperäiset enterokokit alle 200 pmy/100 ml | |||||||||
5.4.1 Edellisten uimakausien | 2016: Erinomainen | ||||||||
uimaveden laatuluokat | 2017: Erinomainen | ||||||||
2018: Erinomainen | |||||||||
2019: Hyvä | |||||||||
5.4.2 Edellisten uimakausien aikana tehdyt havainnot ja toteutetut hallintatoimenpiteet | Uimakaudella 2019 toteutettiin hallintatoimenpide koskien uimaveden mikrobiologista laatua. 14.8.2019 otetussa vesinäytteessä uimaveden mikrobiologinen laatu ei täyttänyt vaatimuksia kun vedessä esiintyi liian suuria määriä E.coli-bakteeria. Uimaranta asetettiin uintikieltoon 15.8.2019 alkaen. Uusintanäyte otettiin 16.8.2019 ja se täytti uimavedelle asetetut mikrobiologiset laatuvaatimukset ja uimakielto purettiin 19.8.2019. | ||||||||
5.5 Syanobakteerien (sinilevä) esiintyminen | Syanobakteerien esiintyminen häiritsevässä määrin uimavedessä on mahdollista. | ||||||||
5.5.1 Esiintymisen havainnot edeltävinä uimakausina ja toteutetut hallintatoimenpiteet | Uimarannalla on esiintynyt toisinaan syanobakteeriesiintymiä (sinilevää). Tänä aikana uimareita on kyltein uimarannalla ja tiedottamalla kehotettu välttämään uimista vedessä. | ||||||||
5.2 Arvio olosuhteista syanobakteerien esiintymiseen | Lämmin ja tyyni sää sekä hyvät ravinneolosuhteet edistävät syanobakteerien kasvua ja esiintymistä. Syanobakteerit kulkeutuvat uimarannalle mereltä ja niiden esiintyminen on riippuvainen vallitsevista tuuliolosuhteista. Tuuliolosuhteet vaikuttavat myös esiintymän kestoon uimavedessä. |
5.5.3 Lajistotutkimukset | Syanobakteeriesiintymistä ei ole suoritettu lajistotutkimuksia. |
5.5.4 Toksiinitutkimukset | Syanobakteeriesiintymistä ei ole suoritettu toksiinitutkimuksia. |
5.6 Makrolevien ja/tai kasviplanktonin haitallisen lisääntymisen todennäköisyys | Makrolevien haitallinen esiintyminen uimarannalla on mahdollista. Aiempina vuosina makrolevät ovat satunnaisesti aiheuttaneet rantaviivassa lähinnä epäsiisteyttä ajautumalla suurena määränä rantahiekkaan, mutta eivät ole vaikuttaneet uimaveden näkösyvyyteen tai uimaveden laatuun haitallisesti. |
5.7 Sääilmiöiden vaikutukset uimaveden laatuun | Myrskysään aikana aallokko on voimakasta uimarannassa, mikä voi vaikuttaa haitallisesti uimaveden mikrobiologiseen laatuun. Sadevesien mukana ja meriveden noustessa rantaniitylle uimaveteen voi huuhtoutua hanhien ulostetta ja tätä kautta uimaveden laatu voi heiketä. Tutkimustiedon mukaan hellekesän aikana Vibrio-suvun bakteerit voivat lisääntyä lämpimässä, vähäsuolaisessa rannikkovedessä. Vibrio-suvun bakteerit voivat aiheuttaa terveysriskin erityisesti henkilöille, joiden puolustuskyky on alentunut sairauden tai pitkäaikaisen lääkityksen vuoksi ja joilla on rikkoutunut iho tai muita haavaumia. |
6. KUORMITUSLÄHTEET JA MERKITYKSEN ARVIOINTI
6.1 Jätevesiverkostot 6.2 Hulevesijärjestelmät | Leirintäalueen jätevesien pumppaamo sijaitsee 70 – 80 m:n päässä rantaviivasta. Ylivuodon sattuessa jätevedet virtaavat rannan maa -alueelle. Hulevesien purkuputki on lahdenpohjukassa; n. 50 m:n etäisyydellä rannasta. Sitä kautta saattaa epäpuhtauksia valua ranta- alueelle. |
6.3 Uimaveteen vaikuttavat muut pintavedet | Uimarantaan laskee länsisuunnasta avo-oja, jonka veteen päässeet epäpuhtaudet saattavat joutua rantavyöhykkeelle. Uimaveden pilaantumisriski lienee kuitenkin vähäinen. |
6.4 Maatalous | Lähellä ei ole maataloutta. |
6.5 Teollisuus | Lähellä ei ole teollisuutta. |
6.6 Satamat, vene-, maantie- ja raideliikenne | Samassa lahdenpohjukassa sijaitsee Santalahden venesatama. Veneliikenteen mahdolliset jätevesi- ja pilssivesipäästöt aiheuttanevat pienen riskin uimaveden laadulle. Uimarannasta muutama kilometri |
etelään päin sijaitsee Mussalon satama, jonne on myös maantie- ja raideliikennettä. Kemikaali- tai öljyonnettomuuden sattuessa on mahdollista, että sopivilla tuuliolosuhteilla (kaakkoistuuli) päästöt kulkeutuisivat uimarannan suuntaan. Riski lienee kuitenkin vähäinen, sillä yleisimmin tuulee lounaasta päin. | |
6.7 Eläimet, vesilinnut | Valkoposkihanhet laiduntavat rantaniittyalueilla, mikä on viime vuosina vähentänyt nurmialueiden viihtyvyyttä. Sadevesien mukana ja meriveden noustessa rantaniitylle uimaveteen voi huuhtoutua hanhien ulostetta ja tätä kautta uimaveden laatu voi heiketä. |
6.8 Muut lähteet | - |
7. LYHYTKESTOISET SAASTUMISTILANTEET
7.1 Arviot odotettavissa olevan lyhytkestoisen saastumisen luonteesta, syistä, esiintymistiheydestä ja kestosta | Leirintäalueen jäteveden pumppaamon ylivuototilanne, josta aiheutuu jäteveden kulkeutuminen uimaveteen esim. pintavesivalumien mukana. Tästä aiheutuva lyhytkestoinen uimaveden saastuminen on mahdollinen, mutta epätodennäköinen ja satunnainen. Lyhytkestoisen saastumisen kesto on tässä tapauksessa riippuvainen tuuliolosuhteista, vaihtuvassa merivedessä kesto on oletettavasti muutamia päiviä. Hulevesijärjestelmään päässeet epäpuhtaudet voivat myös vaikuttaa uimaveden laatuun. Tässäkin tapauksessa saastumisen keston oletetaan olevan muutamia päiviä vaihtuvassa merivedessä. |
7.2 Lyhytkestoisen saastumisen aikana toteutettavat hallintatoimenpiteet ja aikataulu syiden poistamiseksi | Lyhytkestoisessa saastutustilanteessa käyttäjiä tiedotetaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tulevasta saastumisesta sekä asetetaan uintikielto. Saastutusaikana uimavesinäytteenottoa tihennetään tilanteen keston seuraamiseksi. Käyttäjiä tiedotetaan saastumisen loputtua ja uintikielto puretaan. |
7.3 Toimenpiteistä vastaavat viranomaiset ja yhteystiedot | Kotkan ympäristökeskus / terveystarkastaja Emma Xxxxxxxx Xxxxxxxxx 0, 00000 Xxxxx puh. 040 653 2887 |
8. UIMAVESIPROFIILIN LAATIMISEN AJANKOHTA JA TARKISTAMISEN AJANKOHTA
8.1 Uimavesiprofiilin laatimisen ajankohta | Tammikuu 2011 |
8.2 Uimavesiprofiilin tarkistamisen ajankohta *) | Huhtikuu 2020 |
*) Erinomaiseen uimaveden luokkaan kuuluvan uimarannan uimavesiprofiilia ei tarvitse tarkastaa, sillä oletuksena on se, että kyseisen uimaveden lähistöllä ei ole merkittäviä uimaveden saastumisen lähteitä. Uimavesiprofiili tarkastetaan, jos uimaveden luokka muuttuu erinomaisesta.