TYÖEHTOSOPIMUS
TYÖEHTOSOPIMUS
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT
2023 – 2024
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT
2023 – 2024
SISÄLLYSLUETTELO
TYÖEHTOSOPIMUKSEN ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA 5
1 TYÖEHTOSOPIMUKSEN SOVELTAMISALA 12
3.2 Työaikajärjestelmän muuttaminen 14
3.5 Työaikamääräyksistä poikkeaminen 15
4 MATKUSTAMINEN JA KOULUTUS 16
4.1 Työmatkakustannusten korvaukset 16
4.2 Vapaa-aikana matkustaminen 16
6.2 Raskaus- ja vanhempainvapaa 19
7 PAIKALLINEN YHTEISTOIMINTA JA ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN 21
SISÄLLYSLUETTELO
9 TYÖEHTOSOPIMUKSEN SITOVUUS JA VOIMASSAOLO 30
LIITE 1 IRTISANOMISSUOJASOPIMUS 31
2 Työsopimuksen päättämistä koskevia yleisiä määräyksiä 31
2.3 Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen 32
2.4 Ilmoitus työsopimuksen päättämisestä 33
2.5 Työsopimuksen päättämisen perusteiden ilmoittaminen 33
3 Lomauttaminen ja työsopimuksen päättäminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä 34
3.1 Irtisanomisen perusteet 34
3.3 Purkautuneena käsittelemisen perusteet 34
3.4 Lomauttaminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä 34
3.5 Irtisanomisen toimittaminen 34
uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä 35
5 Korvaukset työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä ja ylemmän toimihenkilön perusteettomasta lomauttamisesta 41
5.2 Yhden korvauksen periaate 41
5.3 Menettelytapamääräysten rikkominen 42
5.4 Xxxxxxxxxx suhde hyvityssakkoon 42
6 Menettely erimielisyystapauksissa 42
LIITE 3 PÖYTÄKIRJA TYÖEHTOSOPIMUKSEN KOHDASSA 5.2 TARKOITETUSTA RATKAISULAUTAKUNNASTA 46
LIITE 4 PÖYTÄKIRJA TYÖAIKAPANKEISTA 48
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Työehtosopimuksen allekirjoituspöytäkirja
Aika 15.2.2023
Paikka Teknologiateollisuuden työnantajat ry, Eteläranta 10, Helsinki Läsnä Teknologiateollisuuden Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry
työnantajat ry
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxxxxx
Xxxxxxx Xxxxx Xxxxx Xxxxxx
Xxxx Xxxxxxxxxxxx Xxxxxxx Xxxx
Xxxxxx Xxxxxx Xxxxx Xxxxxxx Xxxxx Xxxxxxxx Xxxx Xxxxxxxx
1 § Työehtosopimuksen allekirjoittaminen
Todettiin, että liittojen välillä on tänään allekirjoitettu 14.2.2023 hyväksytyn sovintoehdotuksen mukainen työehtosopimus liittei- neen.
Sopimuksen sisältö tulee voimaan 15.2.2023 alkaen, ellei asianomai- sessa sopimuskohdassa ole voimaantulon osalta muusta sovittu.
2 § Palkantarkistusten toteutustapa, ajankohta ja suuruus
PALKANTARKISTUKSET VUONNA 2023
Neuvottelut palkkaratkaisusta ja sen perusteista
Palkkaratkaisusta neuvotellaan paikallisesti ottaen huomioon yri- tyksen tai työpaikan talous-, tilauskanta- ja työllisyystilanne sekä kustannuskilpailukyky markkinoilla. Hyvissä ajoin ennen paikal- listen neuvotteluiden aloittamista työnantaja toimittaa luotta- mushenkilölle tarvittavat tiedot yrityksen tai työpaikan talous-, tilauskanta- ja työllisyystilanteesta sekä näiden ennakoitavasta kehittymisestä. Neuvotteluiden pohjaksi on tarkoituksenmukaista toimittaa tietoa myös palkkaratkaisua koskevan esityksen perus- teista.
Paikallisten neuvottelujen tarkoituksena on löytää kunkin yrityk- sen tai työpaikan tilannetta ja tarpeita vastaava palkkaratkaisu, joka voi poiketa tämän työehtosopimuksen mukaisesta kustannusvai- kutuksesta ja rakenteesta. Tavoitteena on myös tukea palkanmuo- dostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkkaporrastusta sekä tuottavuuden kehittymistä työpaikalla.
1. Paikallinen palkkaratkaisu
Paikallisessa palkkaratkaisussa sovittavia asioita ovat palkantarkis- tusten toteutustapa, ajankohta ja suuruus. Sopimus tehdään luot- tamushenkilön kanssa tai ellei luottamushenkilöä ole valittu, ylem- pien toimihenkilöiden kanssa heidän yhdessä sopimallaan tavalla. Sopimus tehdään kirjallisesti 15.3.2023 mennessä, ellei käsittely- ajan jatkamisesta sovita.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkan- korotusten jälkeen selvitys paikallisesti sovitun palkkaratkaisun kohdentamisesta. Ellei paikallisen sopimuksen yhteydessä ole toi- sin sovittu, selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöi- den lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus sekä ylempien toimihenkilöiden palkankoro- tusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jälkeen). Selvityksen antamisessa tulee huomioida yksityisyyden suojaa koskevat sään- nökset.
2. Palkantarkistuksen toteutustapa, ellei paikallista palkkaratkaisua
Mikäli paikallista palkkaratkaisua ei saavuteta kohdan 1 mukaises- ti, vuoden 2023 palkantarkistukset toteutetaan jommallakummalla alla olevista tavoista (A tai B). Palkantarkistuksen toteuttamista- vasta (A tai B) sovitaan luottamushenkilön kanssa tai ellei luotta- mushenkilöä ole valittu, ylempien toimihenkilöiden kanssa heidän yhdessä sopimallaan tavalla. Jos sopimukseen ei päästä, työnantaja toteuttaa palkkaratkaisun vaihtoehdon A mukaisesti.
Vaihtoehto A
Työnantaja toteuttaa vuonna 2023 palkkaratkaisun, jonka kokonais- kustannusvaikutus on 4,5 %. Palkkaratkaisu koostuu kertakorvauk- sesta (kustannusvaikutus 1,0 %) sekä työnantajan palkkapolitiikan mukaan toteutettavista palkantarkistuksista (kustannusvaikutus 3,5 %). Palkkaratkaisu toteutetaan seuraavasti:
Kertakorvaus
Ylemmälle toimihenkilölle maksetaan kertakorvauksena 12,5 % laskettuna hänen helmikuun kuukausipalkasta luontoisetuineen. Kertakorvaus ei korota ylemmälle toimihenkilölle maksettavaa palkkaa.
Kertakorvauksen maksaminen edellyttää, että ylemmän toimihen- kilön yhdenjaksoinen työsuhde on alkanut viimeistään 1.2.2023 ja on voimassa kertakorvauksen maksuajankohtana. Osa-aikaises- sa työsuhteessa olevalle kertakorvaus lasketaan sovitun työajan ja täyden työajan suhteessa. Kertakorvaus maksetaan maaliskuun 2023 säännöllisenä palkanmaksupäivänä.
Palkantarkistukset
Kertakorvauksen lisäksi työnantaja toteuttaa 3,5 % kustannusvai- kutteisen palkantarkistuksen yrityksessä noudatettavan palkka- politiikan mukaisesti viimeistään 1.4.2023 tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksukauden alusta. Kustannusvaikutus (3,5 %) lasketaan ylempien toimihenkilöiden maaliskuun palkkasummas- ta luontoisetuineen. Palkankorotuksia kohdistaessaan työnantajan tulee varmistaa, että jokaisen ylemmän toimihenkilön palkka luon- toisetuineen korottuu vähintään 3,0 %.
Palkantarkistuksen tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkka- porrastusta, tuottavuuden kehittymistä työpaikalla, työnantajan palkkapolitiikan toteuttamista sekä oikaista mahdollisia vinoumia. Xxxxxxxx toimihenkilöiden ammattitaidon ja työssä suoriutumisen tulee olla ohjaavana tekijänä henkilökohtaisen korotusten jakami- sessa.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkan- korotusten jälkeen selvitys työnantajan toteuttaman palkkarat- kaisun kohdentamisesta. Selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus sekä ylempien toimihenkilöi- den palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jäl- keen).
Vaihtoehto B
Työnantaja toteuttaa palkkaratkaisun yrityksessä noudatettavan palkkapolitiikan mukaisesti viimeistään 1.4.2023 tai lähinnä sen jäl- keen alkavan palkanmaksukauden alusta.
Palkantarkistuksen tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkkapor- rastusta, tuottavuuden kehittymistä työpaikalla, työnantajan palk- kapolitiikan toteuttamista sekä oikaista mahdollisia vinoumia.
Ylemmälle toimihenkilölle selvitetään hänen henkilökohtaisen palkantarkistuksensa suuruus ja perusteet kahden kuukauden ku- luessa palkantarkistuksen toteuttamisesta, kuitenkin viimeistään 31.8.2023. Selvitys annetaan jokaiselle ylemmälle toimihenkilölle riippumatta siitä, onko ylempi toimihenkilö saanut korotuksen.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkan- tarkistuksen jälkeen selvitys työnantajan toteuttaman palkkarat- kaisun kohdentamisesta. Selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus, ylempien toimihenkilöiden palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jäl- keen) sekä pääasialliset periaatteet korotusten kohdentamisessa.
PALKANTARKISTUKSET VUONNA 2024
Neuvottelut palkkaratkaisusta ja sen perusteista
Palkkaratkaisusta neuvotellaan paikallisesti ottaen huomioon yri- tyksen tai työpaikan talous-, tilauskanta- ja työllisyystilanne sekä kustannuskilpailukyky markkinoilla. Hyvissä ajoin ennen paikal- listen neuvotteluiden aloittamista työnantaja toimittaa luotta- mushenkilölle tarvittavat tiedot yrityksen tai työpaikan talous-, tilauskanta- ja työllisyystilanteesta sekä näiden ennakoitavasta kehittymisestä. Neuvotteluiden pohjaksi on tarkoituksenmukaista toimittaa tietoa myös palkkaratkaisua koskevan esityksen perus- teista.
Paikallisten neuvottelujen tarkoituksena on löytää kunkin yrityk- sen tai työpaikan tilannetta ja tarpeita vastaava palkkaratkaisu, joka voi poiketa tämän työehtosopimuksen mukaisesta kustannusvai- kutuksesta ja rakenteesta. Tavoitteena on myös tukea palkanmuo- dostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkkaporrastusta sekä tuottavuuden kehittymistä työpaikalla.
1. Paikallinen palkkaratkaisu
Paikallisessa palkkaratkaisussa sovittavia asioita ovat palkantarkis- tusten toteutustapa, ajankohta ja suuruus. Sopimus tehdään luot- tamushenkilön kanssa tai ellei luottamushenkilöä ole valittu, ylem- pien toimihenkilöiden kanssa heidän yhdessä sopimallaan tavalla.
Sopimus tehdään kirjallisesti 19.1.2024 mennessä, ellei käsittelyajan jatkamisesta sovita.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkan- korotusten jälkeen selvitys paikallisesti sovitun palkkaratkaisun kohdentamisesta. Ellei paikallisen sopimuksen yhteydessä ole toisin sovittu, selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lu- kumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen koro- tuksen suuruus sekä ylempien toimihenkilöiden palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen ko- rotusta ja palkkasumma korotuksen jälkeen). Selvityksen antamises- sa tulee huomioida yksityisyyden suojaa koskevat säännökset.
2. Palkantarkistuksen toteutustapa, ellei paikallista palkkaratkaisua
Mikäli paikallista palkkaratkaisua ei saavuteta kohdan 1 mukaises- ti, vuoden 2024 palkantarkistukset toteutetaan jommallakummalla alla olevista tavoista (A tai B). Palkantarkistuksen toteuttamista- vasta (A tai B) sovitaan luottamushenkilön kanssa tai ellei luotta- mushenkilöä ole valittu, ylempien toimihenkilöiden kanssa heidän yhdessä sopimallaan tavalla. Jos sopimukseen ei päästä, työnantaja toteuttaa palkkaratkaisun vaihtoehdon A mukaisesti.
Vaihtoehto A
Työnantaja toteuttaa vuonna 2024 palkkaratkaisun, jonka koko- naiskustannusvaikutus on 2,5 %. Palkkaratkaisu toteutetaan seu- raavasti:
Palkantarkistukset
Työnantaja toteuttaa 2,5 % kustannusvaikutteisen palkantarkis- tuksen yrityksessä noudatettavan palkkapolitiikan mukaisesti viimeistään 1.2.2024 tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmak- sukauden alusta. Kustannusvaikutus (2,5 %) lasketaan ylempien toimihenkilöiden tammikuun palkkasummasta luontoisetuineen. Palkankorotuksia kohdistaessaan työnantajan tulee varmistaa, että jokaisen ylemmän toimihenkilön palkka luontoisetuineen korottuu vähintään 1,3 %.
Palkantarkistuksen tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkka- porrastusta, tuottavuuden kehittymistä työpaikalla, työnantajan palkkapolitiikan toteuttamista sekä oikaista mahdollisia vinoumia. Xxxxxxxx toimihenkilöiden ammattitaidon ja työssä suoriutumisen tulee olla ohjaavana tekijänä henkilökohtaisen korotusten jakami- sessa.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkan- korotusten jälkeen selvitys työnantajan toteuttaman palkkarat- kaisun kohdentamisesta. Selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus sekä ylempien toimihenkilöi- den palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jäl- keen).
Vaihtoehto B
Työnantaja toteuttaa palkkaratkaisun yrityksessä noudatettavan palkkapolitiikan mukaisesti viimeistään 1.2.2024 tai lähinnä sen jäl- keen alkavan palkanmaksukauden alusta.
Palkantarkistuksen tarkoituksena on tukea palkanmuodostuksen kannustavuutta, oikeudenmukaista palkkarakennetta ja palkkapor- rastusta, tuottavuuden kehittymistä työpaikalla, työnantajan palk- kapolitiikan toteuttamista sekä oikaista mahdollisia vinoumia.
Ylemmälle toimihenkilölle selvitetään hänen henkilökohtaisen palkantarkistuksensa suuruus ja perusteet kahden kuukauden ku- luessa palkantarkistuksen toteuttamisesta, kuitenkin viimeistään 31.8.2024. Selvitys annetaan jokaiselle ylemmälle toimihenkilölle riippumatta siitä, onko ylempi toimihenkilö saanut korotuksen.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada kohtuullisessa ajassa palkan- tarkistuksen jälkeen selvitys työnantajan toteuttaman palkkarat- kaisun kohdentamisesta. Selvityksestä tulee käydä ilmi ylempien toimihenkilöiden lukumäärä, kuinka moni on saanut korotuksen, keskimääräisen korotuksen suuruus, ylempien toimihenkilöiden palkankorotusten kokonaismäärä (ylempien toimihenkilöiden palkkasumma ennen korotusta ja palkkasumma korotuksen jäl- keen) sekä pääasialliset periaatteet korotusten kohdentamisessa.
3 § Työehtosopimuksen kehittäminen ja koulutus
Liitot asettavat työryhmän, joka käsittelee jatkuvan neuvottelun periaatteen mukaisesti työehtosopimukseen liittyviä asioita pyr- kien kehittämään yritysten kilpailukykyä ja ylempien toimihen- kilöiden työehtoja ja ryhtyen mahdollisesti tarvittaviin toimen- piteisiin. Työryhmä edistää myös erimielisyysasioiden tehokasta käsittelyä keskittyen erityisesti erimielisyys- ja riita-asioihin liitty- vien menettelytapojen selkiyttämiseen sekä pyrkii jatkuvasti ylläpi- tämään ja lujittamaan osapuolten välisiä hyviä neuvottelusuhteita ja yhteistoimintaa.
Työryhmän tavoitteena on sopimuskauden aikana edistää muu- tosneuvotteluihin ja lomautuksiin liittyvien velvoitteiden asianmu- kaista täyttämistä ja ennaltaehkäistä niihin liittyviä erimielisyyksiä. Tarkoituksen toteuttamiseksi liitot järjestävät yhdessä sovitulla ta- valla koulutusta muutosneuvotteluista ja lomautuksista. Työryhmä selvittää lisäksi työlainsäädännön muutosten vaikutuksia työehto- sopimukseen.
Liitot pitävät tärkeänä työhyvinvoinnin ja tuottavuuden edistämis- tä työpaikoilla. Tämän tavoitteen tukemiseksi työryhmän tehtävä- nä on selvittää ja pohtia sopimuskauden aikana keinoja työhyvin- voinnin ja tuottavuuden edistämiseksi työpaikoilla.
4 § Tukitoimenpiteet
YTN sitoutuu siihen, että teknologiateollisuudessa työskentelevät ylemmät toimihenkilöt eivät sopimuksen voimassa ollessa ryhdy myötätuntotoimenpiteisiin muiden teollisuusalojen painostami- seksi työehtosopimusten piiriin.
Pöytäkirjan tarkastaminen
Sovittiin, että Xxxxxx Xxxxxxxxxx, Xxxxx Xxxxxxxxx ja Xxxxx Xx- xxxx tarkastavat tämän pöytäkirjan.
Vakuudeksi
Xxxxxxx Xxxxx
Tarkastettu
Xxxxxx Xxxxxxxxxx
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
TYÖEHTOSOPIMUS
1 TYÖEHTOSOPIMUKSE N SOVELTAMISALA
Työehtosopimusta sovelletaan Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n jäsenyritysten palveluksessa oleviin ylempiin toimihenkilöihin. Ylemmän toimihenkilön tehtävissä edellytetään korkeakoulu- tai ammatillisen korkea-asteen koulutuksen tasoista tiedollista ja tai- dollista valmiutta.
Työehtosopimus ei koske yrityksen tai toimipaikan johtoon kuu- luvia ja johtamiseen osallistuvia henkilöitä, ei myöskään näihin verrattavia johtoa avustavia asiantuntijoita eikä henkilöitä, jot- ka työsuhteeseen liittyvissä asioissa edustavat yritystä suhteessa ylempiin toimihenkilöihin ja joilla on oikeus tai valtuutus päättää ylempien toimihenkilöiden työehdoista.
Ylempien toimihenkilöiden tehtävät poikkeavat luonteeltaan tek- nologia-alan muiden toimihenkilöiden työehtosopimuksen tar- koittamista tehtävistä. Kuvaavaa ylemmän toimihenkilön tehtävälle on suhteellisen suuri itsenäisyys ja vastuu. Käytännössä yrityksessä ylemmän toimihenkilön tehtävä on yritysjohtoa avustava, keskijoh- toon kuuluva esimiestehtävä tai erikoistietoja ja taitoja edellyttävä asiantuntijatehtävä. Koulutuksen mukanaan tuoma muodollinen pätevyys tai sen puuttuminen ei kuitenkaan sinänsä ratkaise, kuu- luuko henkilö ylempien toimihenkilöiden piiriin tai ei. Ylemmän toimihenkilön toimi on teknologiateollisuuden muiden toimihen- kilöiden työehtosopimuksen soveltamisalan sisältämiä toimia vaa- tivampi.
2 PALKKAU S
2.1 Palkka
Ylemmän toimihenkilön palkka sovitaan yksilökohtaisesti työsopi- muksella ottaen huomioon tehtävän vaativuus, koulutus ja ammat- tipätevyys. Osa kokonaisansiosta voi muodostua työpaikkakohtai- sesti määritettyjen muuttuvien palkkatekijöiden perusteella.
2.2 Palkkapolitiikka
Yrityksessä määritellään henkilöstöön sovellettava palkkapoli- tiikka. Liitot suosittavat, että palkkojen porrastukseen työn vaati- vuuden mukaan ja työsuorituksen palkitsemiseen sekä yrityksen tehokkuuden ja kannattavuuden parantamiseen tähtäävä palkka- politiikka perustetaan seuraaville periaatteille kokonaan tai osit- tain:
Palkkapolitiikka:
‐ Rakentuu yrityksen liikeidean pohjalle ja tukee sen toteutumista;
‐ Tukee yrityksen tehokkuuden, kannattavuuden ja kilpailukyvyn kehittämistä;
‐ On yksilöllinen. Ottaa huomioon yksilön työtehtävien vaativuu- den ja vastuun sekä hänen osaamisensa ja työtuloksensa;
‐ Palkitsee sellaisista yksilöllisistä kyvyistä ja taidoista kuin tiedon hallinta, johtamistaito, arvostelu, aloite, innovointi ja yhteistyö- kyky;
‐ Kannustaa yksilöä ammattitaidon syventämiseen ja laajentami- seen;
‐ Tukee työyhteisölle asetettujen yhteisten tavoitteiden toteutu- mista sekä yhteistyötä yli toiminto ja henkilöstöryhmärajojen;
‐ Edellyttää, että johto ja esimiehet sopivat tavoitteista johdetta- viensa kanssa ja seuraavat niiden toteutumista;
‐ On selkeä, pitkäjänteinen ja johdonmukainen, mutta joustavasti muutettavissa yrityksen toimintaedellytysten tai liikeidean sitä vaatiessa;
‐ Palkkakriteerit ovat riippumattomia sukupuolesta, iästä ja muis- ta vastaavista työhön liittymättömistä tekijöistä.
Palkkapolitiikan onnistumisen edellytyksenä on, että sen periaat- teista vallitsee yhteisymmärrys ja että kerran vuodessa esimies ja ylempi toimihenkilö keskustelevat työtehtävien toteutumisesta ja tämän vaikutuksesta palkkaan sekä määrittelevät tulevat työtehtä- vät ja niille tavoitteet.
Pöytäkirjamerkintä:
Palkkapolitiikkaosuus on luonteeltaan suositus/ menettelytapaohje, josta poikkeamista ei pidetä työehtosopimuslain tarkoittamana rikkomuksena.
Liitot pyrkivät yhteistyössä avustamaan yrityksiä niiden kehittäessä palkkapolitiikkaansa.
3.1 Säännöllinen työaika
Säännöllisen työajan pituus sovitaan työsopimuksella ja järjeste- tään työaikalain mukaan. Säännöllinen työaika on enintään 8 tuntia työvuorokaudessa ja 40 tuntia työviikossa. Työaika voidaan sopia keskimääräiseksi.
Työaikalain piiriin kuuluvien ylempien toimihenkilöiden osalta voi- daan paikallisesti sopia päivittäisen ja viikoittaisen työajan enim- mäisrajoista, kuitenkin niin, että työaika enintään vuoden mittaise- na ajanjaksona tasoittuu sovittuun keskimäärään.
Keskimääräistä työaikaa käytettäessä laaditaan etukäteen työajan käyttösuunnitelma ajanjaksoksi, jonka kuluessa työaika tasoittuu säännölliseen määräänsä. Työajan tasaaminen toteutetaan enin- tään vuoden mittaisella ajanjaksolla. Työaikapankkisopimuksessa voidaan sopia yli vuoden pituisesta tasoittumisjaksosta.
Työviikkojen vaihteessa viikkolepo voidaan antaa yhtäjaksoise- na aikana, joka sijoittuu osaksi edellistä ja jälkimmäistä työviikkoa edellyttäen, että suurin osa viikkolevosta sijoittuu sille viikolle, jon- ka viikkolevosta on kyse.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot ovat laatineet yhteisen etätyöohjeen (liite 5).
3.2 Työaikajärjestelmän muuttaminen
Ellei paikallisesti toisin sovita, pysyvästä muutoksesta voimassa olevaan työaikajärjestelmään ilmoitetaan asianomaisille ylemmille toimihenkilöille kaksi viikkoa ennen muutoksen toimeenpanoa ja tilapäisestä muutoksesta, mikäli mahdollista, viikkoa ennen muu- toksen toimeenpanoa, kuitenkin viimeistään kolmantena muutok- sen toimeenpanoa edeltävänä päivänä.
3.3 Liukuva työaika
Paikallisesti voidaan sopia liukuvan työajan järjestämisestä, liuku- van työajan liukumarajoista ja kertymästä työaikalaista poiketen, kuitenkin niin, että kertymä voi olla enintään 120 tuntia. Työaika- lain mukainen liukuvan työajan seurantajakso on 12 kuukautta, ellei paikallisesti toisin sovita.
Työnantaja ja ylempi toimihenkilö voivat sopia, että työajan plussaldoa vähennetään ylemmälle toimihenkilölle annettavalla palkallisella vapaa-ajalla. Työnantajan on ylemmän toimihenkilön sitä pyytäessä pyrittävä antamaan vapaa-aika kokonaisina työpäivinä. Toistaiseksi tehty liukuvaa työaikaa koskeva sopimus on irtisanottavissa päättymään työajan seurantajakson päättyessä. Vuotta pidempi määräaikainen sopimus voidaan irtisanoa 4 kuukauden kuluttua sopimuksen tekemisestä niin kuin toistaiseksi tehty sopimus.
3.4 Lisä- ja ylityö
Ylityötä on työ, jota tehdään työnantajan määräyksestä ylemmän toimihenkilön suostumuksin työtuntijärjestelmän mukaisten sään- nöllisten työtuntien lisäksi, ei kuitenkaan siltä osin, kun säännölli- nen työaika on lyhyempi kuin keskimäärin 8 tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa.
Työaikalain mukainen työajan enimmäismäärän tasoittumisjakso on 12 kuukautta, ellei paikallisesti sovita lyhyemmästä tasoittumis- jaksosta.
Ylityökorvausten ja lisätyön osalta noudatetaan työaikalain määrä- yksiä.
Paikallisesti voidaan sopia lisä, yli ja sunnuntaityön korvaamisesta näiden töiden arvioituun määrään perustuvalla erillisellä kiinteällä kuukausikorvauksella.
3.5 Työaikamääräyksistä poikkeaminen
3.5.1 Paikallisesti sopien
Paikallisesti sopien voidaan poiketa työehtosopimuksen 3 §:n ja työsopimuksen määräyksistä työaikaa koskien. Osapuolten on kui- tenkin kaikissa tapauksissa noudatettava ehdottomia työaikalain säännöksiä.
Järjestelyä suunniteltaessa tulee keskustella järjestelyn tarpeesta, hyödystä yritykselle ja osapuolten työaikatarpeista sekä sopia to- teutustavasta ja korvauksesta. Jos paikallisesti sovitaan työajan si- joittamisesta arkipyhälle, ei arkipyhän ajalta makseta työaikalain mukaista sunnuntaityökorotusta, ellei toisin sovita. Paikallisesti so- vittavan järjestelyn tarkoituksena on edistää työaikaratkaisuja, joilla
tuetaan yrityksen tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä ylempien toi- mihenkilöiden yksilöllisten työaikatarpeiden huomioon ottamista.
3.5.2 Työnantajan osoituksella
Työnantaja voi työehtosopimuksen 3 §:n ja työsopimuksen estä- mättä ja niissä sovitun lisäksi osoittaa kullekin ylemmälle toimi- henkilölle kalenterivuoden aikana säännöllistä työaikaa enintään 16 tuntia. Työtä osoitetaan perustellun tuotannollisen tarpeen edel- lyttämissä tilanteissa. Työaikaa ei voi osoittaa arkipyhäpäiville eikä arkipyhäviikon lauantaille. Lisätyltä säännölliseltä työajalta makse- taan kuukausipalkan lisäksi peruspalkka. Xxxxxxxxx toimihenkilöllä on asiallisista ja painavista henkilökohtaisista syistä mahdollisuus tapauskohtaisesti kieltäytyä tämän kappaleen mukaisista työaika- muutoksista.
4 MATKUSTAMINE N JA KOULUTU S
4.1 Työmatkakustannusten korvaukset
Ellei paikallisesti toisin sovita, ylemmän toimihenkilön tarpeelliset työmatkakustannukset korvataan kulukorvausten, päivärahojen ja kilometrikorvausten osalta Verohallinnon vahvistamien verovapai- den matkakustannusten mukaan. Päivärahan maksamisen edelly- tyksenä kuitenkin on, että työntekemispaikka sijaitsee vähintään
40 kilometrin etäisyydellä ylemmän toimihenkilön vakituisesta työpaikasta ja asunnosta.
4.2 Vapaa-aikana matkustaminen
Vapaa-aikana matkustamisen korvauksesta sovitaan paikallisesti.
Matkaajan korvaaminen voidaan järjestää esimerkiksi seuraavilla tavoilla:
1. Säännöllisen työajan ulkopuolella matkustamiseen käytetyn ajan korvaamisesta sovitaan tarvittaessa esimiehen ja ylem- män toimihenkilön välillä. Näin on erityisesti tilanteissa, joissa työehtosopimuksen mukaiset matkaajalta maksetta- vat korvaukset aiheuttavat palkkauksellisen epäsuhteen.
2. Mikäli työtehtäviin kuuluu olennaisena osana jatkuva tai säännöllisesti toistuva matkustaminen säännöllisen työajan ulkopuolella ja ylempi toimihenkilö voi tehtäviensä luonteen vuoksi itse päättää matkojensa suorittamisesta ja työaikansa käytöstä, tämä seikka otetaan huomioon palkkaperusteissa.
3. Mikäli on kysymys runsaasta tilapäistä tai projekti- luontoista työtä koskevasta matkustamisesta, seu- rataan ylemmälle toimihenkilölle kertyvän mat- kaajan määrää. Tämä voidaan korvata esimerkiksi määrävälein maksettavalla kertakorvauksella.
Matkustamista koskeva ohje:
Paikallisten osapuolten on selvitettävä yhdessä ylempien toimihenkilöiden matka-aikaan liittyviä korvauskäytäntöjä (mm. matkustusmäärät, päätösmenettely, korvauskäytännöt, matkustussääntö) sekä tarvittaessa kehitettävä selkeä korvauskäytäntö.
Niissä tapauksissa, joissa ei paikallisesti löydetä sopivaa korvauskäytäntöä, voidaan käyttää edellä lueteltuja esimerkkejä siitä, millä tavoin matka-ajan korvaaminen voidaan järjestää. Yksi tapa on ottaa käyttöön edellä mainitut esimerkit.
Asiasta tulee antaa riittävää informaatiota ylemmille toimihenkilöille ja näiden esimiehille.
Erimielisyystilanteissa asia voidaan työehtosopimuksen neuvotte- lujärjestystä noudattaen saattaa liittojen käsiteltäväksi ja liittojen välisen ratkaisulautakunnan (työehtosopimuksen liitteenä) ratkais- tavaksi.
4.3 Ammatillinen koulutus
Liitot korostavat henkilöstön suunnitelmallisen kehittämisen tär- keyttä. Työnantaja varaa tarvittaessa toimihenkilölle mahdollisuu- den vuosittain osallistua ammatilliseen koulutukseen, joka mah- dollistaa hänen ammattitaitonsa ylläpitämisen ja kehittämisen. Koulutustarve voidaan todeta esimerkiksi työnantajan ja ylemmän toimihenkilön välisessä kehityskeskustelussa.
Työnantaja voi osoittaa ylemmälle toimihenkilölle säännöllisen vuosittaisen työajan lisäksi työn suorittamisen kannalta tarpeellis- ta lisä-, täydennys-, laitteisto-, työhyvinvointi- tai turvallisuuskou-
lutusta tai tuottavuuden, tehokkuuden ja laadun parantamiseksi työpaikalla tai työnantajan osoittamassa paikassa järjestettäviä ke- hittämistilaisuuksia enintään 8 tuntia kalenterivuodessa. Koulutus- ta tai kehittämistilaisuutta osoitettaessa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon ylemmän toimihenkilön henkilökohtaiset työ- aikatarpeet.
Tämä aika on säännöllistä työaikaa, joka voidaan teettää työeh- tosopimuksessa sovitun säännöllisen vuosittaisen työajan lisäksi. Koulutuksen tai kehittämistilaisuuden ajalta maksetaan peruspal- kan mukainen korvaus. Koulutus tai kehittämistilaisuus voidaan toteuttaa myös kokonaisena päivänä. Koulutusta tai kehittämisti- laisuutta ei voida sijoittaa arkipyhäpäiville.
5 VUOSILOM A JA LOMARAHA
5.1 Vuosilomapalkka
Vuosilomapalkka voidaan sovittaessa maksaa yrityksen säännön- mukaisena palkanmaksupäivänä.
5.2 Lomaraha
Lomarahana maksetaan 50 % ylemmän toimihenkilön vuosiloma- palkasta, ellei paikallisesti toisin sovita. Lomaraha maksetaan vuo- silomapalkan maksamisen yhteydessä, ellei paikallisesti toisin so- vita.
Mikäli ylempi toimihenkilö ja työnantaja sopivat kirjallisesti loma- rahan pitämisestä vastaavana palkallisena vapaana, 24 arkipäivän (neljän viikon) vuosiloman täyttä lomarahaa vastaa 12 arkipäivän (kahden viikon) lomarahavapaa.
Lomarahavapaa annetaan ylemmälle toimihenkilölle työnantajan määräämänä ajankohtana, elleivät osapuolet sovi vapaan pitämi- sestä. Lomarahavapaan ajalta ylempi toimihenkilö ansaitsee vuosi- lomaa.
6.1 Työkyvyttömyys
Jos ylempi toimihenkilö on sairauden tai tapaturman vuoksi työ- kyvytön eikä hän ole aikaansaanut työkyvyttömyyttä tahallisesti tai törkeällä tuottamuksella, on hänellä oikeus työkyvyttömyyden vallitessa saada kuukausipalkka luontoisetuineen ilman lisiä seu- raavasti:
Mikäli työsuhde on jatkunut yhdenjaksoisesti vähintään
‐ 1 kuukauden, mutta vähemmän kuin 1 vuoden 4 viikolta
‐ 1 vuoden, mutta vähemmän kuin 5 vuotta 5 viikolta
‐ 5 vuotta tai kauemmin 3 kuukaudelta.
Xxxxxx toimihenkilö, joka sairauden takia on tullut työkyvyttömäk- si, on velvollinen viipymättä ilmoittamaan työantajalle siitä sekä milloin työkyvyttömyyden arvioidaan päättyvän ja pyynnöstä esit- tämään hyväksyttävän selvityksen työkyvyttömyydestään.
Ylemmän toimihenkilön sairastuessa samaan sairauteen 30 kalen- teripäivän kuluessa työhön paluustaan, aika, jolta työnantaja on velvollinen suorittamaan sairausajan palkkaa, lasketaan siten kuin kysymyksessä olisi yksi sairastumisajanjakso. Sairausajan palkkaa maksetaan kuitenkin saman sairauden edellä tarkoitetuin tavoin uusiutuessa vähintään sairausvakuutuslain 8 luvun 7 § 2 mom. tar- koittamalta karenssiajalta.
Soveltamisohje:
Onko kysymyksessä sama vai eri sairaus, ratkaistaan epäselvässä tapauksessa sairausvakuutuslain tulkintoja noudattaen.
Jos ylempi toimihenkilö on hänen kanssaan työsopimusta tehtäes- sä salannut työnantajalta sairautensa, ei työnantaja ole velvollinen suorittamaan palkkaa sairauden ajalta.
6.2 Raskaus- ja vanhempainvapaa
Siirtymäsäännös
Tätä määräystä sovelletaan 15.2.2023 alkaen ylempään toimihenki- löön, jonka oikeus raskaus- ja vanhempainrahaan määräytyy Kelan päätöksen mukaan 1.8.2022 voimaan tulleiden sairausvakuutuslain säännösten perusteella.
Raskaus- ja vanhempainvapaan palkka
Ylemmän toimihenkilön oikeus raskaus- ja vanhempainvapaaseen määräytyy työsopimuslain ja sairausvakuutuslain mukaan.
Synnyttävälle vanhemmalle, jonka työsuhde on yhdenjaksoisesti jatkunut vähintään kuusi kuukautta ennen laskettua synnytysaikaa, maksetaan yhdenjaksoisen raskaus- ja vanhempainvapaan ajalta kuukausipalkka luontoisetuineen ilman lisiä yhteensä enintään 72 arkipäivältä.
Ei-synnyttävälle vanhemmalle, jonka työsuhde on yhdenjaksoisesti jatkunut vähintään kuusi kuukautta ennen laskettua synnytysai- kaa, maksetaan hänen vanhempainvapaansa ajalta kuukausipalkka luontoisetuineen ilman lisiä enintään vanhempainvapaan ensim- mäiseltä 32 arkipäivältä. Ei-synnyttävällä vanhemmalla tarkoite- taan sairausvakuutuslain 9 luvun 5 §:n 1-3 momenteissa tarkoitet- tuja ei-synnyttänyttä vanhempaa, joka on lapsen huoltaja, lapsen vanhemmuuden tunnustanutta henkilöä sekä muun kuin aviopuo- lison lapsen adoptoinutta henkilöä.
Adoptiovanhemman oikeus palkkaan koskee lasta, joka ei ole täyttä- nyt 7 vuotta. Palkan edellytyksenä oleva työsuhteen yhdenjaksoinen kesto lasketaan adoptiolapsen hoitoonottopäivästä ja perheen sisäi- sen adoption kyseessä ollen ennen vanhemmaksi vahvistamispäivää.
Työnantajan oikeus päivärahoihin
Siltä ajalta, jolta työnantaja on maksanut ylemmälle toimihenkilölle edellä määrätyn äitiys- tai isyysvapaan palkan, työnantaja on oikeu- tettu nostamaan itselleen palautuksena ylemmälle toimihenkilölle lain tai sopimuksen perusteella tulevan päivärahan tai siihen ver- rattavan korvauksen taikka saamaan sen määrän takaisin ylemmältä toimihenkilöltä, ei kuitenkaan enempää kuin maksamansa määrä.
6.3 Lapsen sairastuminen
Ylemmän toimihenkilön alle 10-vuotiaan oman lapsen tai muun samassa taloudessa pysyvästi asuvan alle 10-vuotiaan lapsen äkilli- sesti sairastuessa, annetaan lapsen kanssa samassa taloudessa asu- valle vanhemmalle lapsen hoidon järjestämiseksi tai hoitamiseksi välttämätöntä tilapäistä palkallista vapaata enintään neljä työpäivää. Sama oikeus on myös lapsen vanhemmalla, joka ei asu tämän kans- sa samassa taloudessa. Vapaan antaminen palkallisena edellyttää, että molemmat vanhemmat ovat ansiotyössä tai kyseessä on yksin- huoltaja, ja että lapsen sairaudesta esitetään vastaava selvitys kuin ylemmän toimihenkilön omasta sairaudesta vaaditaan.
6.4 Kertausharjoitukset
Suositellaan, että yritykset maksaisivat ylemmälle toimihenkilölle kertausharjoitusten ajalta palkkaa siten, että ylempi toimihenkilö saa valtion maksaman reserviläispalkan kanssa täydet palkkaedut.
7 PAIKALLINEN YHTEISTOIMINTA JA ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN
7.1 Paikallinen sopiminen
7.1.1 Yhteistoiminnan tavoite
Yhteistoiminnalla ja paikallisella sopimisella sen osana vaikutetaan yrityksen tuottavuuden, kilpailukyvyn, työllisyyden sekä henkilös- tön työhyvinvoinnin ylläpitoon ja kehittämiseen. Paikallinen sopi- minen on ennen kaikkea toiminnan kehittämisen väline.
Kullakin työpaikalla määritellään yhteistuumin tavoitteet, joihin paikallisesti sopien pyritään. Nopeasti muuttuvassa toimintaympä- ristössä tavoitteita on arvioitava myös alati uudelleen. Tarpeellisis- ta keinoista sovitaan, kun tavoitteet on selvitetty.
Toimintatapana paikallinen sopiminen koskee koko työyhteisöä. Se edellyttää avointa ja luottamusta synnyttävää vuoropuhelua työn- antajan ja henkilöstön välillä.
7.1.2 Paikallista sopimista koskevat määräykset
Paikallinen sopiminen on mahdollista joko työnantajan ja ylemmän toimihenkilön välillä tai työnantajan ja ylempien toimihenkilöiden luottamushenkilön välillä. Luottamushenkilön kanssa tehty sopi- mus sitoo niitä ylempiä toimihenkilöitä, joita luottamushenkilön on katsottava edustavan. Sopimus voidaan solmia määräajaksi tai olemaan voimassa toistaiseksi.
Toistaiseksi voimassa oleva paikallinen sopimus voidaan irtisanoa kolmen kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen, ellei irtisano- misajasta muuta ole sovittu. Sopimus on tehtävä kirjallisena, jos jompikumpi sopijapuoli sitä pyytää. Mikäli sopimus koskee koko työpaikkaa, tehdään sopimus aina kirjallisesti.
Tässä määräyksessä tarkoitettu paikallinen sopimus on osa tätä työehtosopimusta. Sitä sovelletaan senkin jälkeen, kun työehtoso- pimuksen voimassaolo muutoin on lakannut. Tänä aikana ja kuu-
kauden kuluessa uuden työehtosopimuksen voimaantulon jälkeen voidaan määräajaksi solmittu paikallinen sopimus irtisanoa kolmen kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen.
7.2 Vuoropuhelu
Paikallisesti voidaan sopia, että yhteistoimintalain (1333/2021) 2 lu- vun mukainen jatkuva vuoropuhelu toteutetaan yhteisesti samaan yritysryhmään kuuluvien yritysten osalta.
Yhteistoimintalain tarkoituksen toteuttamiseksi liitot suosittele- vat, että myös alle 30 työntekijän yrityksissä tai yhteisöissä työn- antajan ja henkilöstön edustajan välisiä vuoropuhelua koskevia ko- kouksia järjestetään vähintään kaksi kertaa vuodessa.
7.3 Luottamushenkilö
7.3.1 Luottamushenkilötoiminnan tarkoitus
Luottamushenkilötoiminnan tarkoitus on luoda edellytykset yri- tyksen ja ylempien toimihenkilöiden välisen yhteistoiminnan sekä paikallisen sopimisen edistämiselle sekä työehtosopimuksen oi- kealle soveltamiselle.
Luottamushenkilötoiminta on myös keino ylempien toimihenkilöi- den vaikutusmahdollisuuksien ja yrityksen tuottavuuden paranta- miselle. Luottamushenkilönä toimiminen antaa ylemmälle toimi- henkilölle mahdollisuuden ymmärtää laaja-alaisesti henkilöstön ja yrityksen välistä yhteistoimintaa, yrityksen talouteen ja kilpailuky- kyyn liittyviä tekijöitä sekä henkilöstöhallinnon toimintaa. Osaava luottamushenkilö on yritykselle keskeinen neuvottelukumppani ja yhteyshenkilö suhteessa ylempiin toimihenkilöihin.
7.3.2 Luottamushenkilön valinta
Ylemmillä toimihenkilöillä on oikeus valita luottamushenkilö ja varaluottamushenkilö, joka luottamushenkilön estyneenä ollessa hoitaa tämän tehtäviä. Luottamushenkilöä valittaessa tulisi kiinnit- tää huomiota muun muassa tehtävän vastuulliseen ja pitkäjäntei- seen hoitamiseen sekä henkilön vuorovaikutustaitoihin ja kykyyn tehdä päätöksiä myös vaikeista asioista, lisäksi on syytä huomioida henkilön valmiudet luottamushenkilötehtävän edellyttämään kou- lutukseen ja kehittymiseen.
Ennen luottamushenkilön valintaa keskustellaan luottamushen- kilön toimialueesta yhdessä yrityksen johdon kanssa ottaen huo- mioon erityisesti yrityksen koko, organisaatio ja toiminnan luonne.
Toimialueella tarkoitetaan Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n jäsenyritystä, johtamisjärjestelmän mukaista loogista organisaation osaa tai yhdessä sovittua yksikköä. Luottamushenkilölle valitusta varaluottamushenkilöstä on ilmoitettava työnantajalle, milloin hän toimii luottamushenkilön sijaisena.
Luottamushenkilö ja varaluottamushenkilö valitaan tämän työ- ehtosopimuksen soveltamispiiriin ja tähän työehtosopimukseen sidottuihin järjestöihin kuuluvien, työpaikan ylempien toimihen- kilöiden keskuudesta ja hänen tulee olla perehtynyt työpaikan olo- suhteisiin. Kaikilla työpaikan ylemmillä toimihenkilöillä tulee olla mahdollisuus osallistua valintaan. Vaalien järjestäminen ja toimitta- minen ei saa häiritä työntekoa. Vaalien vaaliajoista ja vaalipaikoista on sovittava työnantajan kanssa viimeistään 14 vuorokautta ennen vaalin toimittamista. Vaalin toimittamisesta huolehtivat lähinnä luottamushenkilö, Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n yritysyhdistys tai työpaikan ylemmät toimihenkilöt muutoin. Vaalien toimittamiseen luottamus henkilöltä kulunut välttämätön aika luetaan luottamus- henkilötehtäviin käytetyksi ajaksi.
Toimikauden pituus on vähintään yksi vuosi. Luottamushenkilön valinnasta työpaikalla tulee tehdä kirjallinen ilmoitus työnantajalle.
Soveltamisohje:
Jos yritykseen ei ole valittu luottamushenkilöä ja yrityksessä ilmenee tarve nopeaan edustuksellisen yhteistoiminnan järjestämiseen, esimerkiksi alkavan yhteistoimintamenettelyn vuoksi, yrityksessä voidaan järjestää vaali siten, että vaalien vaaliajoista ja vaalipaikoista neuvotellaan työnantajan kanssa nopeammassa aikataulussa kuin viimeistään 14 vuorokautta ennen vaalin toimittamista.
7.3.3 Luottamushenkilön tehtävät ja oikeudet
Luottamushenkilö edustaa ylempiä toimihenkilöitä työsuhde- asioissa ja tämän työehtosopimuksen soveltamista koskevissa ky- symyksissä. Luottamushenkilölle annetaan asioiden hoidon kan- nalta tarpeelliset tiedot ja toimintamahdollisuudet. Työpaikan koon sitä edellyttäessä luottamushenkilöllä on tehtävien hoitamista var- ten oikeus käyttää yrityksen tavanomaisia toimisto- yms. välineitä. Tavanomaisten toimistovälineiden käsitteen piiriin kuuluvat myös yrityksessä yleisesti käytössä olevat IT-laitteet ja niihin liittyvät ohjelmat sekä internet-yhteys (sähköposti). Käytännön järjestelyis- tä sovitaan paikallisesti. Luottamushenkilön kanssa sovitaan luot-
tamushenkilötehtävien hoitamista varten tarpeellisesta työstä va- pautuksesta. Tämä vapautus otetaan huomioon luottamushenkilön työn järjestämisessä.
Tarvittaessa työnantaja järjestää luottamushenkilölle ja työsuojelu- valtuutetulle tarkoituksenmukaisen paikan tehtävien edellyttämien tarvikkeiden säilyttämiseen. Työnantaja osoittaa mahdollisuuksien mukaan tarkoituksenmukaisen tilan, jossa voidaan käydä tehtävien hoitamista varten välttämättömät keskustelut.
Näille luottamushenkilöille ja varaluottamushenkilölle annetaan samanlaiset mahdollisuudet niihin liittyvine etuineen osallistua liittojen yhdessä toteamaan, luottamushenkilön tehtävien hoidon kannalta tarpeelliseen, koulutukseen kuin muille luottamusmiehil- le ja varaluottamusmiehille annetaan.
Työnantajan ja luottamushenkilön on selvitettävä luottamushen- kilötehtävän aikana, edellyttääkö hänen ammattitaitonsa ylläpi- täminen entiseen tai vastaavaan työhön sellaisen ammatillisen koulutuksen antamista, jota järjestetään myös muille ylemmille toi- mihenkilöille.
7.3.4 Luottamushenkilön korvaus
Työnantaja maksaa luottamushenkilönä toimivalle ylemmälle toi- mihenkilölle, ellei paikallisesti ole muusta sovittu, erillisen kuukau- sikorvauksen, jonka suuruus on alla olevan taulukon mukainen:
Ylempien toimihenkilöiden lukumäärä | Korvaus €/kk 1.4.2023 alkaen | Korvaus €/kk 1.2.2024 alkaen |
10–100 | 126 | 129 |
101–200 | 177 | 181 |
201–400 | 227 | 233 |
yli 000 | 000 | 000 |
7.3.5 Keskustelu neuvottelujärjestelmän tavoitteista ja toimivuudesta
Työpaikoilla tulee keskustella säännöllisesti neuvottelujärjestel- män tavoitteista ja toimivuudesta. Keskustelu käydään ensimmäi- sen kerran kahden kuukauden kuluessa luottamushenkilökauden alkamisesta ja sen jälkeen vuosittain. Keskustelun osapuolina ovat kukin luottamushenkilö vastaavan työnantajan edustajan kanssa sekä tarpeen vaatiessa he kaikki yhdessä. Keskustelussa annetaan molemminpuolista palautetta, jonka pohjalta yhteistyötä pyritään
edelleen parantamaan. Lisäksi mietitään yhdessä, mitä tavoitteita neuvottelujärjestelmälle ja luottamushenkilötoiminnalle asetetaan, sekä huomioidaan, miten paikalliset olosuhteet sekä paikallisen sopimisen laajuus vaikuttavat luottamushenkilölle annettaviin ti- lastopohjaisiin tietoihin. Samalla suunnitellaan luottamushenkilön tehtävään liittyvän koulutuksen tarve, aikataulut ja tavoitteet.
7.3.6 Luottamushenkilölle annettavat tiedot
Työnantajan tulee huolehtia siitä, että luottamushenkilölle ilmoi- tetaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa asianomaisen työpai- kan ylempiä toimihenkilöitä välittömästi tai välillisesti koskevista asioista.
Milloin syntyy epäselvyyttä tai erimielisyyttä ylemmän toimihen- kilön työsuhteeseen liittyvistä asioista, on luottamushenkilölle an- nettava kaikki valituksenalaisen tapauksen selvittämiseksi tarpeel- liset tiedot. Luottamushenkilöllä tulee olla tietojen hankkimista varten ylemmältä toimihenkilöltä saatu kirjallinen suostumus, joka voi olla esimerkiksi sähköpostiviesti.
Luottamushenkilöllä on oikeus saada seuraavat tiedot tämän työ- ehtosopimuksen piiriin kuuluvista ylemmistä toimihenkilöistä:
1. Ylemmän toimihenkilön suku- ja etunimet
2. Palvelukseentuloaika
3. Työpaikka (organisatorinen osasto)
4. Palkkaryhmä tai vaativuusluokka, jos tällainen järjestelmä on yri- tyksessä käytössä (ylempi toimihenkilö voi kirjallisella tai sähköi- sellä ilmoituksella kieltää työnantajaa antamasta häntä koskevaa tietoa luottamushenkilölle)
5. Tilastonimike (työnantajaliiton tilastoinnissa käytetty).
Tiedot annetaan kerran vuodessa. Uusista ylemmistä toimihenki- löistä annetaan kohdissa 1–5 mainitut tiedot niin pian kuin mah- dollista, kuitenkin viimeistään neljän kuukauden kuluttua työsuh- teen alkamisesta.
Palkkatilastotietoina annetaan luottamushenkilölle kerran vuodes- sa kirjallisesti tämän sopimuksen piiriin kuuluvista ylemmistä toi- mihenkilöistä työpaikkakohtainen keskiarvo ja mediaani kuukau- sipalkoista luontoisetuineen. Lisäksi annetaan tilastonimikkeittäin
(esim. EK:n tilastonimikkeittäin; toimintojen johtaminen, erityisasi- antuntijat ja asiantuntijat) keskiarvo kuukausipalkoista luontoise- tuineen.
Soveltamisohje:
Luottamushenkilölle voidaan työpaikan olosuhteet huomioon ottaen antaa edellä mainittua laajemminkin ylempiä toimihenkilöitä koskevia tilastopohjaisia tietoja jaoteltuna esimerkiksi tehtävän vaativuuden
mukaan tai aseman perusteella (toimintojen johtaminen, erityisasiantuntijat ja asiantuntijat), mikäli mahdollista.
Tiedot annetaan kirjallisena sen jälkeen, kun työpaikkaa koskeva palkkatilasto on valmistunut. Luottamushenkilö ei ole oikeutettu saamaan palkkatilastotietoja viittä henkilöä pienemmistä ryhmistä.
Luottamushenkilölle varataan mahdollisuus perehtyä toimialueel- laan yrityksessä kulloinkin voimassa oleviin ylempiä toimihenki- löitä koskeviin palkanmääräytymis- ja palkanlaskentajärjestelmiin. Lisäksi luottamushenkilöllä on oikeus perehtyä toimialueen- sa ylempien toimihenkilöiden osalta hätä- ja ylityöstä sekä niistä maksetusta korotetusta palkasta työlainsäädännön mukaisesti laa- dittuun luetteloon.
Työvoiman kehitystä koskevina tietoina annetaan luottamushen- kilölle puolivuosittain organisatoristen osastojen puitteissa toimi- alueensa täysin työkykyisten työntekijöiden ja tämän sopimuksen piiriin kuuluvien ylempien toimihenkilöiden lukumäärät.
Luottamushenkilölle on lisäksi annettava ilmoitus koeajaksi ja mää- räaikaiseen työsuhteeseen otetusta ylemmästä toimihenkilöstä. Erikseen pyydettäessä on luottamushenkilölle ilmoitettava myös määräaikaisen työsopimuksen solmimisen peruste.
Luottamushenkilö saa edellä tarkoitetut tiedot luottamuksellisina tehtäviensä hoitamista varten. Tietoja ei tule luovuttaa muiden yri- tysten luottamushenkilöille eikä niitä saa muutoinkaan levittää.
7.3.7 Luottamushenkilön työsuhde
Tämän työehtosopimuksen mukaisesti valitulla luottamushenki- löllä on työsopimuslain 7 luvun 10 §:n mukainen irtisanomissuo- ja. Korvaus määräytyy työsopimuslain 12 luvun 2 §:n mukaisesti. Edellä tarkoitettu luottamushenkilön irtisanomissuoja on voimassa kuusi kuukautta hänen luottamushenkilötehtävänsä päättymisen jälkeen. Edellä sanottu koskee samoin edellytyksin varaluottamus- henkilöä silloin, kun hän toimii luottamushenkilön sijaisena.
Luottamushenkilö säilyttää asemansa, jos liike tai sen osa sitä luo- vutettaessa säilyttää itsenäisyytensä. Jos luottamushenkilön toimi- kausi päättyy liikkeenluovutuksen johdosta, hänellä on yllä todetun mukainen lomautus- ja irtisanomissuoja kuusi kuukautta toimikau- tensa päättymisestä.
Edellä olevia irtisanomissuojaa koskevia määräyksiä sovelletaan myös työpaikalla asetettuun luottamushenkilöehdokkaaseen, jon- ka asettamisesta ylempien toimihenkilöiden kokous on sen jälkeen, kun luottamushenkilön valinnasta yrityksen johdon kanssa on käy- ty keskustelu, kirjallisesti ilmoittanut työnantajalle. Ehdokassuoja alkaa kuitenkin aikaisintaan kolme kuukautta ennen valittavana olevan luottamushenkilön toimikauden alkua ja päättyy muun kuin vaalissa valituksi tulleen osalta vaalituloksen tultua todetuksi.
Luottamushenkilöä ei saa luottamushenkilötehtävän johdosta siir- tää alempipalkkaiseen työhön, kuin missä hän oli luottamushenki- lötehtävään valituksi tullessaan.
7.4 Työsuojeluvaltuutettu
Työsuojeluvaltuutetulla on työsopimuslain 7 luvun 10 §:n mukainen irtisanomis- ja lomautussuoja.
Työsuojeluvaltuutetulla on oikeus osallistua työajalla sopimusosa- puolten yhdessä hyväksymään työsuojelukoulutukseen. Työnantaja korvaa koulutuksen aiheuttamat kustannukset ja säännöllisen työ- ajan ansionmenetyksen.
Työnantaja maksaa työsuojeluvaltuutettuna toimivalle ylemmälle toimihenkilölle, ellei muuta ole sovittu, erillisen kuukausikorvauk- sen, jonka suuruus on alla olevan taulukon mukainen:
Työsuojeluvaltuutetun edustamien toimihenkilöiden lukumäärä | Korvaus €/kk 1.4.2023 alkaen | Korvaus €/kk 1.2.2024 alkaen |
5–24 | 70 | 72 |
25–50 | 76 | 78 |
51–100 | 85 | 87 |
101–200 | 97 | 99 |
201–400 | 109 | 112 |
401–600 | 124 | 127 |
yli 000 | 000 | 000 |
7.5 Kokoontumisoikeus
Ylemmät toimihenkilöt henkilöstöryhmänä tai Ylemmät toimihen- kilöt YTN ry:n yhdistykset voivat työajan ulkopuolella järjestää ko- kouksia työpaikalla työsuhdeasioista. Mikäli kokousjärjestelyistä ja menettelytavoista sovitaan etukäteen työnantajan kanssa, kokouk- sen järjestäjillä on oikeus kutsua kokoukseen työehtosopimuksen osapuolena olevan liiton sekä asianomaisen keskusjärjestön edus- tajia.
7.6 Neuvottelujärjestys
Työehtosopimuksen soveltamista, tulkintaa tai rikkomista koske- va erimielisyys käsitellään ensisijaisesti ylemmän toimihenkilön ja hänen esimiehensä välillä. Jos ylempi toimihenkilö ei ole voinut sopia työehtojaan koskevaa asiaa esimiehensä kanssa, on hänellä oikeus saattaa asia ylemmän esimiehen käsiteltäväksi. Mikäli yksi- mielisyyttä ei saavuteta, voidaan asia siirtää luottamushenkilön ja työnantajan edustajan käsiteltäväksi. Jommankumman osapuolen esittäessä paikallisia neuvotteluja ne on aloitettava viimeistään vii- kon kuluessa esityksen tekemisestä.
Ellei neuvotteluvelvollisuuden piiriin kuuluvassa asiassa saavute- ta yksimielisyyttä paikallisesti, on neuvotteluista jommankumman osapuolen niin vaatiessa laadittava neuvottelujen päättymisestä viimeistään viikon kuluessa erimielisyysmuistio, minkä jälkeen asia voidaan siirtää Ylempien Toimihenkilöiden Neuvottelujärjestön YTN ry:n ja Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n välillä neuvo- teltavaksi.
8.1 Työrauhavelvoite
Tämän työehtosopimuksen voimassa ollessa kiellettyjä ovat työ- taistelutoimenpiteet, jotka kohdistuvat tähän työehtosopimukseen tai johonkin sen määräykseen. Liitot ja niiden alayhdistykset ovat velvolliset huolehtimaan siitä, etteivät niiden jäsenenä olevat ala- yhdistykset, työnantajat tai toimihenkilöt, joita sopimus koskee, ryhdy työtaistelutoimenpiteisiin eivätkä muutoinkaan riko työeh- tosopimuksen määräyksiä.
8.2 Sovintolautakunta
Päätöstä työtaistelu- tai muusta painostustoimenpiteestä ei saa tehdä ennen kuin Teknologiateollisuuden työnantajat ry:n ja Ylem- mät Toimihenkilöt YTN ry:n sovintolautakunta on käsitellyt työrii- taa ja sovintolautakunnan tekemä ehdotus tämän sopimuksen uu- distamiseksi on puolin tai toisin hylätty.
Sovintolautakunnan on tehtävä ehdotuksensa kahden viikon ku- luessa siitä, kun työriidasta on ilmoitettu sovintolautakunnan pu- heenjohtajalle. Sovintolautakunnassa ei noudateta välimiesmenet- telystä annettua lakia.
Osapuolet nimeävät kumpikin sovintolautakuntaan yhden jäsenen ja jäsenet valitsevat yhdessä puheenjohtajan. Jäsenen toimikausi kestää kolme vuotta kerrallaan. Jäsenenä voi toimia myös henki- lö, joka välimiesmenettelystä annetun lain mukaan voitaisiin katsoa esteelliseksi. Teknologiateollisuuden työnantajat ja YTN vastaavat puoliksi kumpikin sovintolautakunnan jäsenten palkkioista ja muis- ta sovintolautakunnan kustannuksista.
9 TYÖEHTOSOPIMUKSEN SITOVUUS JA VOIMASSAOLO
9.1 Sopimuksen sitovuus
Tämä työehtosopimus sitoo allekirjoittaneita liittoja ja niiden ala- yhdistyksiä sekä työnantajia ja toimihenkilöitä, jotka ovat tai sopi- muksen voimassaoloaikana ovat olleet näiden yhdistysten jäseniä.
Sopimukseen sidotut ovat velvolliset tarkoin noudattamaan tätä sopimusta huolehtimalla siitä, että niiden alaiset yhdistykset ja nii- hin kuuluvat työnantajat ja toimihenkilöt eivät riko sen määräyksiä.
9.2 Sopimuksen voimassaolo
Tämä työehtosopimus on voimassa 15.2.2023 alkaen 30.11.2024 saakka ja sen jälkeen toistaiseksi kahden kuukauden irtisano- misajoin. Sopimuskauden päätyttyä ovat sopimuksen määräykset kuitenkin voimassa siihen asti, kunnes edellä mainitun sovintolau- takunnan tekemä ehdotus on hyväksytty tai hylätty.
Helsingissä 15. päivänä helmikuuta 2023
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxxxxx Xxxxx
YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 1 Irtisanomissuojasopimus
1 Soveltamisala
Tämä sopimus koskee toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen irtisanomista, ylemmän toimihenkilön lomauttamista sekä työso- pimuksen purkamista ja purkautumista.
Sopimus koskee myös ylemmän toimihenkilön irtisanoutumista sekä menettelyä, jota työsopimusta päätettäessä ja ylempää toimi- henkilöä lomautettaessa on noudatettava.
Soveltamisohje:
Sopimus ei koske työsopimuksen päättämistä tai ylemmän toimihenkilön lomauttamista, jos perusteena on
- työsopimuksen purkaminen koeaikana (TSL 1 luku 4 §),
- yrityssaneeraus (TSL 7 luku 7 §) taikka
- työnantajan konkurssi tai kuolema (TSL 7 luku 8 §).
Työsopimusta edellä mainituilla perusteilla päätettäessä noudate- taan kuitenkin tämän sopimuksen 2.4 ja 2.5 kohdan menettelytapa- määräyksiä sekä koeaikapurun osalta myös 3.6 kohdassa sovittua menettelyä.
Sopimus ei myöskään koske ammatillisesta koulutuksesta annetus- sa laissa tarkoitettuja oppisopimussuhteita.
2 Työsopimuksen päättämistä koskevia yleisiä määräyksiä
2.1 Irtisanomisajat
Työsopimuksen irtisanomisajat määräytyvät kulloinkin voimassa olevan työsopimuslain mukaisesti.
Pöytäkirjamerkintä:
Lomautusilmoitusaika on tämän sopimuksen kohdassa 4.3.3.
2.2 Työllistymisvapaa
Jolleivat työnantaja ja ylempi toimihenkilö, työnantajan irtisanot- tua työsopimuksen työsopimuslain 7 luvun 3 §:ssä tarkoitetulla pe- rusteella, ole sopineet muuta, ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus vapaaseen täydellä palkalla osallistuakseen irtisanomisaikanaan julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa (916/2012) tarkoitetun työllistymissuunnitelman laatimiseen ja työsopimus- lain 7 luvun 12 §:n 1 momentin mukaisiin toimenpiteisiin.
Työllistymisvapaan pituus määräytyy irtisanomisajan pituuden mukaan seuraavasti:
1) enintään yhteensä viisi työpäivää, jos irti- sanomisaika on enintään yksi kuukausi;
2) enintään yhteensä 10 työpäivää, jos irtisanomisaika on yhtä kuukautta pidempi mutta enintään neljä kuukautta;
3) enintään yhteensä 20 työpäivää, jos irti- sanomisaika on yli neljä kuukautta.
Edellä sovitun lisäksi ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus saada työllistymisvapaata enintään viisi työpäivää työllistymissuunnitel- man mukaiseen työvoimakoulutukseen ja siihen liittyvään harjoit- teluun tai työssäoppimiseen.
Ylemmän toimihenkilön on ennen työllistymisvapaan tai sen osan käyttämistä ilmoitettava siitä ja vapaan perusteesta työnantajal- le niin hyvissä ajoin kuin mahdollista sekä pyydettäessä esitettävä luotettava selvitys kunkin vapaan perusteesta.
Työllistymisvapaan käyttämisestä ei saa aiheutua työnantajalle merkittävää haittaa.
Soveltamisohje:
Työpäivillä tarkoitetaan työtuntijärjestelmän mukaisia työpäiviä. Työllistymisvapaan määrää voidaan käyttää myös työpäivän osina.
2.3 Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen
Työnantajan, joka on irtisanonut työsopimuksen noudattamatta ir- tisanomisaikaa, on maksettava ylemmälle toimihenkilölle korvauk- sena täysi palkka irtisanomisaikaa vastaavalta ajalta.
Jos ylempi toimihenkilö eroaa työstä irtisanomisaikaa noudatta- matta, hän on velvollinen irtisanomisajan noudattamatta jättämi- sestä aiheutuvana kertakaikkisena korvauksena maksamaan työn- antajalle irtisanomisajan palkkaa vastaavan määrän. Työnantaja saa pidättää tämän määrän ylemmälle toimihenkilölle maksettavasta lopputilistä, noudattaen mitä työsopimuslain 2 luvun 17 §:ssä on säädetty työnantajan kuittausoikeudesta.
Mikäli irtisanomisajan noudattamatta jättäminen puolin tai toisin koskee vain osaa irtisanomisajasta, suoritusvelvollisuus koskee vastaavaa osaa irtisanomisajan palkasta.
2.4 Ilmoitus työsopimuksen päättämisestä
Ilmoitus työsopimuksen päättämisestä on toimitettava työnanta- jalle tai tämän edustajalle taikka ylemmälle toimihenkilölle henki- lökohtaisesti. Jollei tämä ole mahdollista, ilmoitus voidaan toimit- taa kirjeitse tai sähköisesti. Tällaisen ilmoituksen katsotaan tulleen vastaanottajan tietoon viimeistään seitsemäntenä päivänä sen jäl- keen, kun ilmoitus on lähetetty.
Toimitettaessa työsopimuksen päättämisilmoitus kirjeitse tai sähköisesti katsotaan työsopimuslain 1 luvun 4 ja 8 luvun 1 §:issä tarkoitettuihin päättämisperusteisiin vedotun sovitussa tai sää- detyssä ajassa, jos ilmoitus tuon ajan kuluessa on jätetty postin kul- jetettavaksi tai lähetetty sähköisesti.
Ylemmän toimihenkilön ollessa lain tai sopimuksen mukaisella vuo- silomalla tai työajan tasoittumiseksi annetulla vähintään kahden vii- kon pituisella vapaalla katsotaan kirjeitse tai sähköisesti lähetettyyn ilmoitukseen perustuva päättäminen kuitenkin toimitetuksi aikai- sintaan loman tai vapaan päättymistä seuraavana päivänä.
2.5 Työsopimuksen päättämisen perusteiden ilmoittaminen
Työnantajan on ylemmän toimihenkilön pyynnöstä viivytyksettä ilmoitettava tälle kirjallisesti työsopimuksen päättymispäivämää- rä sekä ne hänen tiedossaan olevat irtisanomisen tai purkamisen syyt, joiden perusteella työsopimus on päätetty.
3 Lomauttaminen ja työsopimuksen päättäminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä
3.1 Irtisanomisen perusteet
Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta ylemmästä toimihen- kilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä ilman työsopimuslain 7 luvun 1–2 §:n mukaista asiallista ja painavaa pe- rustetta.
Soveltamisohje:
Asiallisena ja painavana syynä pidetään sellaisia ylemmästä toimihenkilöstä itsestään riippuvia syitä, kuten töiden laiminlyömistä, työnantajan työnjohtooikeutensa rajoissa antamien määräysten rikkomista, perusteetonta poissaoloa ja ilmeistä huolimattomuutta työssä.
3.2 Purkamisen perusteet
Työnantaja voi purkaa työsopimuksen työsopimuslain 8 luvun 1 §:ssä tarkoitetulla perusteella.
3.3 Purkautuneena käsittelemisen perusteet
Työnantajalla on oikeus käsitellä työsopimusta purkautuneena työsopimuslain 8 luvun 3 §:n mukaisesti.
3.4 Lomauttaminen ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä
Työnantaja voi lomauttaa ylemmän toimihenkilön määräajaksi lo- mautusilmoitusaikaa noudattamatta samoilla perusteilla, joilla työsopimus voitaisiin irtisanoa tai purkaa.
3.5 Irtisanomisen toimittaminen
Työnantajan on toimitettava työsopimuksen irtisanominen työso- pimuslain 7 luvun 1–2 §:ssä tarkoitetulla perusteella kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun irtisanomisen peruste on tullut työnantajan tietoon.
3.6 Kuuleminen
Ennen kuin työnantaja irtisanoo työsopimuksen työsopimuslain 7 luvun 1–2 §:ssä tarkoitetulla perusteella tai purkaa sen mainitun lain 1 luvun 4 §:ssä tai 8 luvun 1 §:ssä tarkoitetusta syystä, on hänen varattava ylemmälle toimihenkilölle mahdollisuus tulla kuulluksi työsopimuksen päättämisen perusteista. Xxxxxxxxx toimihenki- löllä on oikeus häntä kuultaessa käyttää avustajanaan esimerkiksi yhteyshenkilöä tai työtoveriaan.
4 Lomauttaminen ja työsopimuksen irtisanominen taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä
4.1 Neuvottelumenettely
Jos yhteistoimintalain soveltamisalaan kuuluvalla työpaikalla syn- tyy tarve irtisanoa, lomauttaa tai osa-aikaistaa ylempiä toimihen- kilöitä tai muuttaa työsopimuksen olennaista ehtoa yksipuolisesti, on työnantajan noudatettava yhteistoimintalain säännöksiä kui- tenkin tässä kohdassa sovituin poikkeuksin.
Soveltamisohje:
Yhteistoimintalaki ei ole tämän sopimuksen osa. Tämän kohdan 4.1 määräykset ovat lakia täydentäviä ja niillä korvataan lain vastaavat kohdat.
Yhteistoimintalain 19 ja 23 §:istä poiketen yhteistoimintavelvoitteet katsotaan täytetyksi, kun asiaa on käsitelty yhteistoimintamenet- telyssä kirjallisen neuvotteluesityksen tekemisen jälkeen etukäteen annettujen käytettävissä olevien tietojen pohjalta alla sovitun mu- kaisesti. Työnantajan on huolehdittava, että yhteistoimintalain 19
§:n mukaisesti ennen neuvotteluja annettavat käytettävissä olevat tiedot ovat riittäviä neuvottelujen aloittamiseksi.
Pöytäkirjamerkintä:
Neuvotteluesitykseen liitettävistä tiedoista on säädetty yhteistoimintalain 19 §:ssä.
4.1.1 Neuvotteluajat
a) Työnantajan neuvotteluvelvoite katsotaan täytetyksi, ellei muuta sovita, kun asiasta on neuvoteltu seitse- män päivän ajan neuvotteluesityksen tekemisestä, jos
• neuvottelut koskevat alle kymmenen henkilön ir- tisanomista, osa-aikaistamista tai työsopimuk- sen olennaisen ehdon yksipuolista muuttamista
• neuvottelut koskevat lomauttamista
• työnantajan palveluksessa olevien työnteki- jöiden määrä on säännöllisesti alle 30
• työnantaja on yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitetun saneerausmenettelyn kohteena.
b) Työnantajan neuvotteluvelvoite katsotaan täyte- tyksi, ellei muuta sovita, kun asiasta on neuvoteltu 28 päivän ajan neuvotteluesityksen tekemisestä, jos neuvottelut koskevat vähintään kymmenen henki- lön irtisanomista, osa-aikaistamista tai työsopimuk- sen olennaisen ehdon yksipuolista muuttamista.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot korostavat, että muutosneuvotteluiden sisällölliset vaatimukset määräytyvät yhteistoimintalain mukaan eikä pelkkä neuvotteluajan täyttyminen vapauta niistä. Yhteistoimintalain mukaisia sisältövaatimuksia on käsiteltävä lain tarkoittamalla tavalla yhteishengessä.
Tämän toteuttamiseksi liittojen näkemyksen mukaan neuvottelukertoja tulee olla useampi. Muutosneuvottelujen tarkoituksena on yrittää löytää vaihtoehtoisia toteuttamiskelpoisia ratkaisuja yrityksen taloudellisen
ja tuotannollisen tilanteen kehittämiseksi niin, että työvoiman mahdollisesta vähennyksestä yritykselle ja ylemmille toimihenkilöille aiheutuvat menetykset jäisivät mahdollisimman pieniksi.
Yhteistoimintalain mukaisen sisältövaatimuksen noudattamatta jättäminen voi johtaa hyvityksen maksamiseen ylemmälle toimihenkilölle lain 44 §:n mukaisesti.
4.1.2 Toimintasuunnitelma ja toimintaperiaatteet
Työnantajan tehtyä neuvotteluesityksen tarkoituksestaan irtisa- noa vähintään kymmenen henkilöä taloudellisin tai tuotannollisin perustein hänen on muutosneuvottelujen alussa annettava ylem- pien toimihenkilöiden edustajalle esitys työllistymistä edistäväksi toimintasuunnitelmaksi. Toimintasuunnitelmaa valmistellessaan työnantajan on viipymättä selvitettävä yhdessä työvoimaviran- omaisten kanssa työllistymistä tukevat julkiset työvoimapalvelut (laki julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta 916/2012).
Toimintasuunnitelmasta tulee yhteistoimintalain 21 §:n 2 momen- tin mukaan käydä ilmi neuvottelujen suunniteltu aikataulu, neuvot- teluissa noudatettavat menettelytavat ja suunnitellut periaatteet, joiden mukaisesti irtisanomisaikana ja sen jälkeen edistetään jul- kisten työvoimapalveluiden käyttöä sekä työnhakua ja koulutusta.
Jos työnantajan harkitsemat irtisanomiset koskevat alle kymmen- tä henkilöä, työnantajan on yhteistoimintamenettelyssä esitettävä toimintaperiaatteet, joiden mukaisesti irtisanomisajan kuluessa tuetaan ylempien toimihenkilöiden oma-aloitteista hakeutumis- ta muuhun työhön tai koulutukseen sekä heidän työllistymistään julkisesta työvoimapalvelusta annetussa laissa tarkoitetuilla palve- luilla.
4.2 Irtisanominen
4.2.1 Irtisanomisen perusteet
Irtisanomisen perusteet ovat työsopimuslain 7 luvun 1 ja 3 §:ien (taloudelliset, tuotannolliset tai työnantajan toiminnan uudelleen- järjestelyistä johtuvat syyt) mukaiset.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot katsovat, että työnantajan työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuus koskee ensisijaisesti samalla työssäkäyntialueella tarjolla olevaa sellaista työtä, johon ylempi toimihenkilö voidaan tarkoituksenmukaisesti ja kohtuudella sijoittaa.
4.2.2 Työvoiman vähentämisjärjestys
Muusta kuin ylemmästä toimihenkilöstä johtuvasta syystä tapah- tuneen irtisanomisen ja lomauttamisen yhteydessä on mahdolli- suuksien mukaan noudatettava sääntöä, jonka mukaan viimeksi irtisanotaan tai lomautetaan yrityksen toiminnalle tärkeitä ja eri- koistehtäviin tarvittavia ylempiä toimihenkilöitä ja saman työnan-
tajan työssä osan työkyvystään menettäneitä. Lisäksi kiinnitetään huomiota myös työsuhteen kestoaikaan ja ylemmän toimihenkilön huoltovelvollisuuden määrään.
4.2.3 Takaisinottovelvollisuus
Työsopimuslain 6 luvun 6 §:n mukaisesta työntekijän takaisin ot- tamisesta voidaan poiketa työnantajan ja ylemmän toimihenkilön välisellä sopimuksella. Sopimus tehdään työsopimuksen irtisano- mis- tai päättämistilanteessa erillisenä kirjallisesti ja siinä otetaan huomioon työnantajan toimenpiteet ylemmän toimihenkilön uu- delleen työllistymisen edistämiseksi.
4.3 Lomauttaminen
4.3.1 Lomauttamisen perusteet
Lomauttamisen perusteet ovat työsopimuslain 5 luvun 2 §:n 1-3 momenttien mukaiset.
Pöytäkirjamerkintä:
Liitot katsovat, että työnantajan työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuus koskee ensisijaisesti samalla työssäkäyntialueella tarjolla olevaa sellaista työtä, johon ylempi toimihenkilö voidaan tarkoituksenmukaisesti ja kohtuudella sijoittaa.
a) Työn vähentyminen tilapäisesti
Jos työ tai työnantajan edellytykset tarjota työ- tä ovat vähentyneet tilapäisesti, voidaan ylem- pi toimihenkilö lomauttaa tilapäistä työn vä- hyyttä vastaavaksi ajaksi tai toistaiseksi.
Soveltamisohje:
Työn vähentymistä voidaan pitää tilapäisenä silloin, kun sen arvioidaan kestävän enintään 90 kalenteripäivää.
b) Työn vähentyminen muutoin kuin tilapäisesti
Jos työn arvioidaan vähentyvän yli 90 kalen- teripäivän ajaksi, voidaan ylempi toimihenki- lö lomauttaa määräajaksi tai toistaiseksi.
4.3.2 Lyhennetty työaika
Lomauttamista koskevia menettelymääräyksiä noudatetaan myös siirryttäessä lomautusta vastaavaan lyhennettyyn vuorokautiseen tai viikoittaiseen työaikaan.
4.3.3 Lomautusilmoitusaika
Ellei toisin ole lomauttamisen yhteydessä sovittu, on lomautus- ilmoitusaika 7 päivää.
Lomautuksen ennakkoselvityksen antamisvelvollisuutta ei ole.
4.3.4 Paikallinen sopiminen
Lomauttamisesta ja lomautusilmoitusajasta voidaan sopia toisin työehtosopimuksen mukaisella paikallisella sopimuksella.
4.3.5 Lomautuksen siirtäminen ja keskeyttäminen
a) Xxxxxxxxxxx siirtäminen
Jos työnantaja saa lomautusilmoitusaikana tilapäi- sen työn, voidaan lomautuksen alkamista siirtää. Uutta lomautusilmoitusaikaa antamatta voidaan lo- mautuksen alkamista siirtää vain kerran ja enin- tään siksi ajaksi, mitä tilapäinen työ kestää.
b) Lomautuksen keskeyttäminen
Työnantaja voi saada tilapäisen työn lomautuksen jo alettua. Työnantajan ja ylemmän toimihenkilön on so- vittava lomauttamisen keskeyttämisestä, jos lomau- tuksen on uutta ilmoitusta antamatta tarkoitus jatkua välittömästi työn tekemisen jälkeen. Sopimus on syytä tehdä ennen työn alkamista. Samassa yhteydessä xx- xxx selvittää tilapäisen työn arvioitu kestoaika.
4.3.6 Lomautetun ylemmän toimihenkilön työsuhteen päättyminen ja työnantajan korvausvelvollisuus eräissä tilanteissa
Xxxxxx toimihenkilö purkaa työsopimuksen
Lomautetulla ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus purkaa työsopi- muksensa irtisanomisajasta riippumatta, ei kuitenkaan, jos lomau- tuksen päättymisaika on jo hänen tiedossaan, xxxxxxxxxxx päätty- mistä edeltävän seitsemän päivän aikana.
Työnantaja irtisanoo työsopimuksen
Korvauksen edellytykset
Lomautetulla ylemmällä toimihenkilöllä on työsopimuslain 5 luvun 7 §:n 2 momentin nojalla oikeus saada korvaus irtisanomisajan pal- kan menettämisestä aiheutuvasta vahingosta, jos työnantaja irtisa- noo työsopimuksen päättymään lomautuksen aikana.
Korvausvelvollisuuden rajoittaminen
Työnantajan korvausvelvollisuutta vähentää ylemmän toimihenki- lön irtisanomisaikana muualla mahdollisesti ansaitsema palkka.
Ylemmän toimihenkilön tahallaan ansaitsematta jättämän palkan vähentäminen tulee kyseeseen vain poikkeuksellisesti, esimerkiksi silloin, kun työnantaja olisi itse järjestänyt ylemmälle toimihenki- lölle irtisanomisajaksi tai sen osaksi työtä.
Korvauksesta ei vähennetä lomautusilmoitusajan palkkaa.
Korvauksen laskeminen
Korvaus lasketaan samoin perustein kuin jäljempänä tämän sopi- muksen kappaleessa – Ylemmän toimihenkilön irtisanoutuminen on määrätty.
Korvauksen maksaminen
Korvaus maksetaan palkanmaksukausittain, ellei ylempi toimihen- kilö ole irtisanomisaikana muualla töissä.
Jos ylempi toimihenkilö on irtisanomisaikana muualla työssä, maksaa työnantaja irtisanomisajanpalkan korvauksen ja muual- la ansaitun palkan mahdollisen erotuksen työsuhteen päättyessä edellyttäen, että ylempi toimihenkilö antaa työnantajalle tuolloin selvityksen irtisanomisaikana muualla ansaitsemastaan palkasta.
Ylemmän toimihenkilön irtisanoutuminen
Lomautetulla ylemmällä toimihenkilöllä, joka irtisanoutuu työsopi- muslain 5 luvun 7 §:n 3 momentin nojalla lomautuksen kestettyä yhdenjaksoisesti vähintään 200 päivää, on oikeus saada korvauk- sena palkkansa työnantajan noudatettavaksi määrätyltä irtisano- misajalta. Korvaus maksetaan viimeistään viikon kuluessa työsuh- teen päättymisestä, ellei toisin sovita.
Vuosilomakorvaus irtisanomisajalta
Ylemmällä toimihenkilöllä on oikeus saada irtisanomisajalta vuo- silomalain mukainen lomakorvaus riippumatta siitä, kumpi työso- pimuksen osapuolista on irtisanonut sopimuksen.
Pöytäkirjamerkintä:
Työsuhteen päättymisestä huolimatta työsuhteen osapuolet voivat sopia määräaikaisesta työsopimuksesta irtisanomisajaksi tai sen osaksi.
Tällöin irtisanomisajan palkkaa vastaavasta korvauksesta vähennetään ylemmän toimihenkilön työstä saama palkka.
5 Korvaukset työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä ja ylemmän toimihenkilön perusteettomasta lomauttamisesta
5.1 Perusteen rikkominen
Työnantajan korvausvelvollisuus tämän sopimuksen mukaisten perusteiden vastaisesta työsopimuksen päättämisestä ja ylemmän toimihenkilön lomauttamisesta määräytyy seuraavasti:
Työsopimuksen irtisanominen (3.1 ja 4.2.1 kohdat)
Korvaus määräytyy työsopimuslain 12 luvun 2 §:n mukaisesti.
Työsopimuksen purkaminen ja purkautuminen (3.2 ja 3.3 kohdat) Irtisanomisajan menetyksestä syntynyt vahinko on korvattava tä- män sopimuksen 2.3 kohdan 1 kappaleen mukaisesti.
Mikäli työsopimuksen päättämiseen edes irtisanomalla ei olisi ollut oikeutta, määräytyy edellisen lisäksi maksettava korvaus työsopi- muslain 12 luvun 2 §:n mukaisesti.
Ylemmän toimihenkilön lomauttaminen (3.4 kohta ja 4.3.1) Vahingonkorvaus määräytyy työsopimuslain 12 luvun 1 §:n mukai- sesti.
5.2 Yhden korvauksen periaate
Työnantajaa ei voida tuomita tässä pykälässä tarkoitettuun korva- ukseen työsopimuslain nojalla määrättyjen korvausten lisäksi eikä sijasta.
5.3 Menettelytapamääräysten rikkominen
Tämän sopimuksen menettelytapamääräysten noudattamatta jät- tämisestä ei työnantajaa voida tuomita työehtosopimuslain 7 §:n mukaan maksamaan hyvityssakkoa.
Menettelyä koskevien määräysten noudattamatta jättäminen ote- taan huomioon korottavana tekijänä työsopimuksen perusteetto- masta päättämisestä ja lomauttamisesta tuomittavan korvauksen suuruutta määrättäessä.
5.4 Xxxxxxxxxx suhde hyvityssakkoon
Ylemmälle toimihenkilölle tuomittujen tämän pykälän tarkoitta- mien korvausten lisäksi työnantajaa ei voida tuomita työehtoso- pimuslain 7 §:n mukaan maksamaan hyvityssakkoa siltä osin kuin kysymyksessä on työehtosopimukseen perustuvien mutta sinänsä samojen velvollisuuksien rikkominen, joista sopimuksen mukainen korvaus on määrätty.
6 Menettely erimielisyystapauksissa
Jos ylempi toimihenkilö katsoo, että hänen työsopimuksensa on päätetty tai hänet lomautettu ilman sopimuksen mukaista perus- tetta, voidaan erimielisyys saattaa ratkaistavaksi työehtosopimuk- sen neuvottelujärjestystä noudattaen.
Jollei tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvassa työsopimuk- sen päättämistä tai lomauttamista koskevassa riidassa ole päästy sovintoon, voidaan asia saattaa työtuomioistuimesta annetun lain 11 §:n 2 momentin mukaisessa järjestyksessä työtuomioistuimen ratkaistavaksi.
7 Kanneaika
Työsuhteen päättyessä oikeus tämän sopimuksen 5 kohdan mukai- seen korvaukseen raukeaa, jos kannetta ei nosteta kahden vuoden kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt.
Tämä sopimus tulee voimaan 15.2.2023.
Helsingissä 15. päivänä helmikuuta 2023.
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxxxxx Xxxxx
YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 2 Selviytymislauseke
Työnantajan toiminnan ja työpaikkojen turvaamiseksi voidaan pai- kallisesti työnantajan ja luottamushenkilön välillä sopia taloudel- lisia etuuksia koskevien työehtojen sopeuttamisesta myös työeh- tosopimuksen vähimmäisehdoista poiketen siten kuin jäljempänä on sovittu. Sopimus tehdään koskemaan yritystä tai sen itsenäistä osaa. Sopimuksella ei voida sopia ylemmän toimihenkilön työsopi- muksen palkan alentamisesta.
Osapuolet voivat sopia, että ¼ osa palkasta maksetaan myöhem- pänä ajankohtana. Tässä tapauksessa eräpäivänä maksettava osan on oltava vähintään ¾ henkilön kuukausipalkasta. Siirretty palkan osa on maksettava viimeistään kahden kuukauden kuluessa palkan erääntymisestä.
Tällä kirjauksella ei rajoiteta työsopimusosapuolten keskinäistä so- pimusvapautta eikä työnantajan yksipuolista oikeutta sopeuttaa työehtoja lain ja oikeuskäytännön mukaisesti.
Taloudelliset vaikeudet ja niiden toteaminen, tiedottaminen liitoille sekä suunnitelma
Sopimisen työehtojen sopeuttamisesta pitää liittyä työpaikalla yhteistoimintalain mukaisten muutosneuvottelujen aikana taikka muussa yhteydessä yhteisesti todettuun työnantajaa kohdannee- seen vakavaan taloudelliseen tai äkillisesti toteutuneeseen tuotan- nolliseen kriisiin, jonka vaikutuksia – kuten työvoiman vähentämis- tä – toimenpiteellä voidaan ehkäistä tai rajoittaa.
Osapuolilla on oikeus käyttää neuvotteluissa apunaan liittojen asiantuntijoita työnantajan taloudellisia vaikeuksia tai tuotannol- lista kriisiä koskevaan toteamiseen liittyen. Luottamushenkilön ja mahdollisesti käytettyjen asiantuntijoiden on pidettävä salassa neuvottelujen yhteydessä saadut työnantajan taloudellista asemaa koskevat tiedot sen mukaisesti kuin työnantaja on ilmoittanut tie- tojen olevan salassa pidettäviä (vrt. yhteistoimintalaki 40 §).
Ennen työpaikalla käynnistettäviä neuvotteluja tulee niistä antaa tieto työehtosopimusosapuolille.
Neuvottelujen alkaessa työnantajan on lisäksi esitettävä suunnitel- ma, jossa selostetaan kokonaisvaltaisesti yrityksen talouden ter- vehdyttämiseksi ja toimintaedellytysten turvaamiseksi toteutetut ja suunnitellut toimenpiteet. Tavoiteltu päämäärä toteutuu parhai- ten silloin, kun se otetaan työnantajan kaikessa toiminnassa joh- donmukaisesti huomioon. Suunnitelmaan voidaan sisällyttää pai- kallisten neuvottelujen aikana myös osapuolten yhteisiä tavoitteita ja kannanottoja (esim. mahdollinen pidättäytyminen irtisanomisis- ta sopimuksen ajalle tai mahdollinen leikkausten kompensoiminen myöhemmin).
Neuvoteltaessa työpaikalla työehtojen sopeuttamista koskevasta sopimuksesta tulee työnantajan selvittää neuvotteluosapuolelleen avoimesti yrityksen taloudellinen tilanne ja sen kehitysnäkymät.
Sopimuksen kohteena olevien työehtojen heikennysten välttämättömyys ja kohtuullisuus
Työnantajan taloutta tai tuotannollista kriisiä vakauttavien sopeu- tusten palkka- tai muita taloudellisia etuuksia koskeviin työehtoi- hin tulee arvioida olevan välttämättömiä sopimuksen tavoitteet huomioon ottaen. Toimien tulee lisäksi olla suhteessa niillä saa- vutettaviin etuihin nähden. Osapuolten on yhdessä säännöllisesti arvioitava työvoimakulujen säästön vaikutus työantajan taloudelli- seen tilanteeseen.
Toimenpiteiden tilapäisyys
Paikallinen sopimus tehdään kirjallisesti siksi määräajaksi, jonka kuluessa työnantajan taloudellisen tilanteen arvioidaan vakautu- van, kuitenkin enintään vuodeksi kerrallaan. Määräaikainen sopi- mus voidaan irtisanoa 2 kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen, jos toinen osapuoli katsoo, että sopimuksen jatkamiselle ei enää muutoin ole asiallisia perusteita.
Mikäli yritys asetetaan sopimuksen voimassaoloaikana konkurssiin, selvitystilaan tai yrityssaneerausmenettelyyn, päättyy tämä sopi- mus automaattisesti kyseisenä päivänä, elleivät osapuolet erikseen sovi sen jatkamisesta alkuperäisen sopimuksen mukaisesti. Näissä tilanteissa on mahdollista sopia myös uusista toimista työnantajan toiminnan ja työpaikkojen turvaamiseksi.
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 3 Pöytäkirja työehtosopimuksen kohdassa 5.2 tarkoitetusta ratkaisulautakunnasta
1 § Allekirjoittaneet liitot sopivat, että työehtosopimuksen 5.2 kohdas- sa tarkoitettuun ratkaisulautakuntaan sovelletaan tämän pöytäkir- jan määräyksiä.
2 § Allekirjoittaneet liitot nimeävät kumpikin yhden jäsenen ja hänelle tarpeellisen määrän varajäseniä ratkaisulautakuntaan. Ratkaisulau- takunnan jäsenet nimetään kahdeksi vuodeksi.
Ratkaisulautakunnan jäsenet valitsevat toimikaudekseen puheen- johtajan, jonka tulee olla työmarkkinasuhteisiin perehtynyt, puolu- eeton henkilö. Jos jäsenet eivät voi sopia puheenjohtajasta, valta- kunnansovittelija valitsee puheenjohtajan.
3 § Sopijapuolen, joka haluaa saattaa asian ratkaisulautakunnan rat- kaistavaksi, tulee ilmoittaa siitä kirjallisesti vastapuolelle sekä toi- mittaa ilmoituksesta kappale ratkaisulautakunnan puheenjohtajalle 30 päivän kuluessa siitä, kun on ilmennyt, että järjestöt eivät pääse asiassa sovintoon.
Ratkaisulautakunnan tulee kokoontua puheenjohtajan kutsusta kä- sittelemään asiaa sekä ratkaisemaan se ilman aiheetonta viivytystä, mutta kuitenkin viimeistään kahden viikon kuluessa siitä, kun riita on saatettu sen ratkaistavaksi, ellei liittojen välillä muuta sovita.
Ratkaisulautakunta on päätösvaltainen, kun siinä on läsnä puheen- johtaja ja kummankin järjestön nimeämät jäsenet.
4 § Allekirjoittaneet liitot vastaavat nimeämiensä jäsenten kustan- nuksista ja puoliksi kumpikin ratkaisulautakunnan puheenjohtajan kustannuksista.
5 § Mikäli tässä sopimuksessa ei ole toisin määrätty, noudatetaan rat- kaisulautakunnalle jätetyn riidan käsittelyssä soveltuvin osin väli- miesmenettelystä annetun lain (967/1992) säännöksiä.
Ratkaisulautakunnan jäsenenä voi toimia myös henkilö, joka väli- miesmenettelystä annetun lain 9 §:n mukaan voitaisiin julistaa es- teelliseksi.
6 § Ratkaisulautakunnan päätös on lopullinen eikä siihen saa hakea muutosta.
Helsingissä 3. päivänä tammikuuta 2022
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY
Xxxxxx Xxxxxxxxxx Xxxx Xxxxx
YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxx Xxxx Xxxxx Xxxxxx
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite 4 Pöytäkirja työaikapankeista
1. Käsite ja tarkoitus
Työaikapankilla tarkoitetaan yritys- tai työpaikkatasolla käyttöön- otettuja työ- ja vapaa-ajan yhteensovitusjärjestelyjä, joissa sovitaan eri osatekijöiden säästämisestä tai lainaamisesta sekä yhdistämi- sestä toisiinsa pitkäjänteisesti.
Pöytäkirjamerkintä:
Työaikapankin osatekijöiksi sovittujen erien antamista koskevat aika- ja muut rajoitteet syrjäytyvät työaikapankkisopimuksella, ellei toisin sovita.
Työaikapankin tarkoituksena on tukea yrityksen tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä ylempien toimihenkilöiden yksilöllisten työaika- tarpeiden huomioon ottamista.
2. Työaikapankin käyttöönotto
Työaikapankkijärjestelmän käyttöönotosta ja yksityiskohdista sovi- taan työnantajan ja luottamushenkilön välillä kirjallisesti. Työaika- pankin käyttöönottosopimuksessa on sovittava ainakin
1. keitä sopimus koskee,
2. mistä osatekijöistä työaikapankki muodostuu,
3. säännöllisen vuorokautisen ja viikoittai- sen työajan enimmäismäärät,
4. työaikasaldon säästämis- ja lainaamisrajat, joiden puitteissa säännöllinen työaika voi pidemmällä ajanjaksolla vaihdella,
5. työajan tasoittumisjakson pituus,
6. työkyvyttömyyden vaikutuksesta työaikapankkivapaan käyttöön
Soveltamisohje:
Osatekijöiksi suositellaan sovittavaksi sellaisia työehtosopimuksen ja työaikalain mukaisia tekijöitä tai työehtosopimuksen ja vuosilomalain mukaisia vapaisiin liittyviä tekijöitä, joista sopimalla voidaan tehokkaasti toteuttaa työaikapankin tarkoitusta. Tällaisia tekijöitä ovat mm. työaikalain osatekijät, työajan lyhennysvapaat, säästövapaat, vuosilomapäivät, vapaana annettavaksi sovittu lomaraha tai sen osa sekä tulos-, bonus- tai voittopalkkio.
Sopimukseen tulee myös kirjata säännöllisen vuorokautisen ja/tai viikoittaisen työajan järjestämistä koskevat periaatteet sekä työ- ajan järjestämiseen liittyvät ilmoitus- ja menettelytavat.
Työpäivän tai sitä pidemmän vapaan antamisajankohdasta sovitaan työnantajan ja ylemmän toimihenkilön kesken. Mikäli sopimukseen ei päästä, työnantajalla on työtilanteen niin edellyttäessä oikeus osoittaa ylemmälle toimihenkilölle työaikapankkivapaata pidettä- väksi kerrallaan enintään viisi työpäivää kalenterivuodessa kuiten- kin niin, että työaikapankkiin jää talletettua saldoa.
3. Työaikapankin käyttö
Työaikapankin säästämis- ja lainaamisrajat voidaan sopia vapaasti. Sovittaessa yli vuoden pituisesta tasoittumisjaksosta, saa keski- määräinen säännöllinen viikkotyöaika kuitenkin olla enintään työ- aikalain mukainen.
Kokonaisina työpäivinä annettavat vapaat luetaan työssäolon ve- roiseksi ajaksi vuosiloman pituutta laskettaessa.
4. Työsuhteen päättyminen
Työaikapankissa olevat saldot tasataan ennen työsuhteen päätty- mistä. Mikäli kuitenkin työsuhteen päättyessä työaikapankissa on säästettyä aika- tai rahasaldoa, ne maksetaan lopputilin yhteydes- sä paikallisesti sovitulla tavalla. Lainatut aika- ja rahasaldot peri- tään lopputilissä.
Pöytäkirjamerkintä:
Jos ylemmän toimihenkilön työsopimus on irtisanottu työnantajasta johtuvasta syystä ja ylempi toimihenkilö on vapautettu työvelvoitteestaan koko irtisanomisajaksi, irtisanomishetkellä olevaa työaikapankkivelkaa ei peritä takaisin lopputilistä.
5. Työaikapankkisopimuksen irtisanominen
Työaikapankkisopimuksen irtisanomisaika on kuusi kuukautta, el- lei paikallisesti muuta sovita. Työaikasaldojen tasaaminen tapahtuu irtisanomisajan puitteissa. Mikäli aika- tai rahasaldoja ei ole tasattu irtisanomisajan kuluessa, niiden maksaminen ja takaisin periminen suoritetaan kuten työsuhteen päättyessä, ellei paikallisesti toisin sovita.
TEKNOLOGIATEOLLISUUDEN TYÖNANTAJAT RY YLEMMÄT TOIMIHENKILÖT YTN RY
Liite, ei työehtosopimuksen osa.
Liite 5 Etätyöohje
Ohjeen tarkoitus
Teknologiateollisuuden työnantajat ry ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry ovat yhteistyössä laatineet tämän ohjeen, jolla liitot pyrki- vät luomaan puitteet etätyölle osana modernia työelämää.
Liitot kannustavat yrityksiä ottamaan käyttöön nykyaikaisia, tuot- tavuutta edistäviä työaikajärjestelmiä. Näitä järjestelmiä ovat mm. etätyöskentelyn mahdollistavat työaikajärjestelyt.
Etätyö tarjoaa mahdollisuuden työn tuottavuuden ja työelämän laadun parantamiseen, työn ja perheen yhteensovittamiseen, työs- sä jaksamiseen, työ- ja asuinpaikan joustavampaan sijoittumiseen ja työmatkakustannusten sekä työmatkoihin käytettävän ajan vä- henemiseen.
Etätyön määritelmä
Etätyöllä tarkoitetaan tässä yhteydessä työsopimuksessa sovitun varsinaisen työntekopaikan ulkopuolella tapahtuvaa työntekoa. Etätyötä voidaan tehdä esimerkiksi ylemmän toimihenkilön ko- tona, työ- tai koulutusmatkalla sekä muussa yhdessä sovittavassa paikassa.
Etätyötä tehdään sovellettavan lainsäädännön, työehtosopimuksen ja yrityksen omien sääntöjen asettamissa puitteissa. Etätyöntekijän työmäärä ja tavoitteet ovat samat kuin vastaavien työnantajan ti- loissa työskentelevien ylempien toimihenkilöiden.
Etätyön käyttöönotto
Jos yrityksen ylemmillä toimihenkilöillä on mahdollisuus etätyö- hön, etätyössä yleisesti noudatettavista periaatteista ja käytän- nöistä on suositeltavaa keskustella henkilöstön edustajan kanssa. Keskustelussa voidaan käydä läpi esimerkiksi työaikajärjestelyihin, työskentelytapoihin ja yhteydenpitoon liittyviä asioita.
Etätyötä tekevälle ylemmälle toimihenkilölle selvitetään etätyössä noudatettavat ohjeet ja käytännöt. Jos ylempi toimihenkilö tekee
säännöllisesti etätyötä, kirjallinen etätyösopimus on suositeltava. Tällöin sopimuksesta tulisi käydä ilmi etätyönä tehtävä työ, etätyön tekemisen ehdot ja kesto. Sopimus voi olla määräaikainen tai tois- taiseksi voimassa oleva. Etätyösopimuksessa sovitaan myös siitä, mitä ilmoitusaikaa noudattaen työnantaja tai ylempi toimihenkilö voi keskeyttää etätyön tekemisen. Etätyön keskeytyessä ylempi toimihenkilö palaa varsinaiseen työpaikkaansa, ellei ole toisin so- vittu.
Muita etätyössä huomioitavia seikkoja
Laajamittaisella etätyöllä voi olla vaikutusta työyhteisön toimi- vuuteen. Liitot suosittelevat, että etätyötilanteissa ryhdytään toi- menpiteisiin, joilla varmistetaan riittävä tiedonkulku ja jotka estä- vät etätyöntekijän eristäytymisen yrityksen muusta työyhteisöstä. Tällaisia toimenpiteitä voivat olla yrityksen tavanomaisen tiedot- tamisen lisäksi esimerkiksi säännölliset tiimipalaverit ja sähköisten yhteistyöalustojen aktiivinen hyödyntäminen.
Työajan seuranta on suositeltavaa järjestää lähtökohtaisesti siten, että etätyöhön käytetään samaa seurantajärjestelmää kuin muihin- kin yrityksen ylempiin toimihenkilöihin. Työnantajan on olosuhteet huomioon ottaen pyrittävä asettamaan etätyötä tekevät henkilöt muutoinkin yhdenvertaiseen asemaan muiden ylempien toimihen- kilöiden kanssa.
Muita etätyössä arvioitavia seikkoja voivat olla esimerkiksi etätyös- sä käytettävien laitteiden ja työvälineiden hankkimiseen liittyvät kysymykset sekä etätyöntekijän vakuutusturvan laajuus tapatur- matilanteissa. Mikäli työnantaja harkintansa mukaan kustantaa etätyöntekijälle mainitun kaltaisia etuuksia, näiden etuuksien koh- telu esimerkiksi verotuksessa on syytä selvittää etukäteen.
Osana työterveyshuollon toimintasuunnitelmaa on suositeltavaa huomioida etätyön erityiset työsuojeluvaarat ja -haitat sekä etä- työskentelyolosuhteet.
Teknologiateollisuuden työnantajat ry
Eteläranta 10, 00130 HELSINKI
PL 10, 00131 HELSINKI
Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry Xxxxxxxxxxxxxxxx 0 X, 00000 XXXXXXXX xxx.xxx.xx
ISBN 978-952-238-302-0 • pdf: 978-952-238-303-7
Helsinki 2023