ÉLETÍV PROGRAM – ÉLETBIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉL- TÁJÉKOZTATÓ
ÉLETÍV PROGRAM – ÉLETBIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉL- TÁJÉKOZTATÓ
Tartalomjegyzék
Általános rendelkezések, szerződés létrejötte 3
Fogalomtár 4
Biztosítási szerződés alanyai 6
Biztosító szolgáltatása, biztosítási események 6
A biztosító mentesülése 7
Kizárt kockázatok 7
Közlési- és változásbejelentési kötelezettség, jognyilatkozatok 8
Kockázatelbírálás, egészségügyi kockázatfelmérés 8
Kockázatviselés kezdete és várakozási idő 9
Tartam 9
Biztosítási díj 9
Eseti díj 10
Elvonások, költségek 11
Értékkövetés 12
Újra érvénybe helyezés 12
Visszavásárlás, részleges visszavásárlás 12
Rendszeres pénzkivonás 13
Díjfizetés szüneteltetése 13
Automatikus átvezetés 14
Kötvénykölcsön 14
Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések 14
Az eszközalapok létrehozása és megszüntetése, tranzakciók szüneteltetése 15
Befektetési egységek felosztása és összevonása 16
Eszközalap-váltás 16
Átirányítás 16
HozamMonitor Szolgáltatások 16
Stop-loss szolgáltatás 17
Hozamvadász szolgáltatás 17
Profitvédelem szolgáltatás 18
A biztosítási esemény bejelentésének módja, határideje 18
A biztosító teljesítése 18
A biztosítási szerződés megszűnése 19
Egyéb rendelkezések és szabályok 19
A korábban alkalmazott feltételektől történő lényeges eltérés 19
Az életbiztosítási szerződésre vonatkozó adózással kapcsolatos szabályok 19
1
Az OTP Csoport partnere
ÉLETÍV PROGRAM – ÉLETBIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK, SZERZŐDÉS LÉTREJÖTTE
1. Az Életív Program – Életbiztosítási Feltételek (továbbiakban: Feltételek) azokat a kikötéseket tartalmazzák, amelyeket – ellenkező szerződéses ren- delkezés hiányában – a Groupama Garancia Biztosító Zrt. (1051 Budapest, Xxxxxxx 0. xxxx 00., a továbbiakban: biztosító) Életív termékcsaládba tar- tozó életbiztosításaira alkalmazni kell, feltéve, hogy a szerződést e Feltéte- lekre hivatkozással kötötték. Az életbiztosítási szerződés elválasztha- tatlan részét képezi továbbá jelen Xxxxxxxxxxxxx a megkötött módo- zat kiegészítő rendelkezéseit tartalmazó Melléklete (a továbbiak- ban: Melléklet), valamint Kondíciós Listája (a továbbiakban: Kondí- ciós Lista). A Feltételek az Életív Program termékcsaládba tartozó vala- mennyi módozatra tartalmaznak rendelkezéseket attól függően, hogy a szerződő által választott módozat milyen jellemzőkkel rendelkezik. Ezen jel- lemzőket a Melléklet és a Kondíciós Lista tartalmazza.
2. Az ajánlat, az ajánlathoz kapcsolódó nyilatkozatok, az egészségi nyilatkozat – amennyiben a kockázatfelméréshez a biztosító előírta kitöltését –, a jelen szerződési feltételek, a Melléklet, a Kondíciós Lista és a kötvény a felek közötti megállapodás valamennyi feltéte- lét tartalmazzák, így a korábbi megállapodások, nyilatkozatok hatá- lyukat vesztik, és nem képezik jelen szerződés részét.
3. Életbiztosítási szerződés alapján a biztosító a természetes személy bizto- sított halála, meghatározott életkor vagy időpont elérése vagy más ese- mény bekövetkezése esetére a szerződésben meghatározott biztosítási összeg kifizetésére vállal kötelezettséget.
Az Életív Program feltételei alapján megkötött életbiztosítási szerződés be- fektetési egységekhez kötött életbiztosítás, ahol a befektetési kockázatot a szerződés szerint a szerződő fél maga viseli.
4. A szerződő a szerződés megkötését írásbeli ajánlattal kezdeményezi. A szerződő az ajánlatához annak megtételétől számított tizenöt – ha az ajánlat elbírálásához egészségügyi kockázatfelmérésre van szükség, hatvan – napig van kötve. Kockázatelbírálási idő az ajánlat biztosítóhoz történő beérkezé- sétől számított tizenöt – ha az ajánlat elbírálásához egészségügyi kockázat- felmérésre van szükség, hatvan – nap.
A szerződés – az ajánlat szerinti tartalommal – az ajánlatnak a biz- tosító vagy az alkusz részére történt átadása időpontjára visszame- nő hatállyal akkor jön létre, amikor a biztosító az ajánlat elfogadá- sáról és a fedezet igazolásáról a kockázatelbírálási idő alatt kötvényt állít ki.
Hatályos 2014. március 15-étől visszavonásig.
Ha a kötvény a szerződő fél ajánlatától eltér, és az eltérést a szerződő fél a kötvény kézhezvételét követő tizenöt napon belül nem kifogásolja, a szer- ződés a kötvény szerinti tartalommal jön létre. Ez a rendelkezés lényeges el- térésekre akkor alkalmazható, ha a biztosító az eltérésre a szerződő fél fi- gyelmét a kötvény átadásakor írásban felhívta. Ha a felhívás elmarad, a szerződés az ajánlat tartalmának megfelelően jön létre. Nem jön létre a szerződés, ha a biztosító az ajánlatot a kockázatelbírálásra nyitva álló ti- zenöt, illetve egészségügyi kockázatfelmérés esetén hatvan napos határ- időn belül elutasítja.
5. A biztosító kifejezett nyilatkozata nélkül is létrejön a szerződés, ha a biz- tosító az ajánlatra annak beérkezésétől számított tizenöt – ha az ajánlat el- bírálásához egészségügyi kockázatfelmérésre van szükség, hatvan – napon belül nem nyilatkozik, feltéve, hogy az ajánlatot a jogviszony tartalmá- ra vonatkozó, jogszabályban előírt tájékoztatás birtokában, a bizto-
sító által rendszeresített ajánlati lapon és a díjszabásnak megfelelő- en tették. Ebben az esetben a szerződés – az ajánlat szerinti tarta- lommal – az ajánlatnak a biztosító vagy az alkusz részére történt át- adása időpontjára visszamenő hatállyal a kockázatelbírálási idő el- teltét követő napon jön létre. A biztosító a szerződés létrejöttéről kötvényt állít ki.
6. Ha a kockázatelbírálási idő alatt a biztosítási esemény bekövetke- zik, az ajánlatot a biztosító csak abban az esetben utasíthatja vissza, ha ennek lehetőségére az ajánlati lapon a figyelmet kifejezetten fel- hívta, és az igényelt biztosítási fedezet jellege vagy a kockázatvise- lés körülményei alapján nyilvánvaló, hogy az ajánlat elfogadásához a kockázat egyedi elbírálása szükséges.
7. Ha a biztosító kifejezett nyilatkozata nélkül létrejött szerződés lé- nyeges kérdésben eltér a biztosító általános szerződési feltételétől, a biztosító a szerződés létrejöttétől számított tizenöt napon belül ja- vasolhatja, hogy a szerződést az általános szerződési feltételeknek megfelelően módosítsák. Ha a szerződő fél a javaslatot nem fogadja el vagy arra tizenöt napon belül nem válaszol, a biztosító az elutasí- tástól vagy a módosító javaslat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a szerződést harminc napra írásban felmondhatja.
8. A biztosító a kockázatelbírálásra nyitva álló tizenöt – ha az ajánlat elbí- rálásához egészségügyi kockázatfelmérésre van szükség, hatvan – napos határidőn belül dönt az ajánlat elfogadásáról. Az ajánlat esetleges elutasí- tását a biztosító nem köteles indokolni.
9. A biztosító kockázatviselése a nap 24 órájában, a Föld teljes területére érvényes, ettől eltérő szabály alkalmazásához a szerződő felek írásbeli meg- állapodása szükséges.
10. Az életbiztosítási szerződés megkötését követően, a szerződés létrejöt- tétől számított 30 napon belül – a kötelezettségvállalás tagállamának hiva- talos nyelvén – vagy a szerződő és a biztosító megegyezése esetén más nyelven – a biztosító a szerződőt bizonyítható és azonosítható módon egy- értelműen tájékoztatja a biztosítási szerződés létrejöttéről.
11. Az önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége körén kívül a biztosí- tási szerződést megkötő természetes személy szerződő a 10. pont szerinti tájékoztatás kézhezvételétől számított 30 napon belül a hat hónapot meg- haladó tartamú életbiztosítási szerződést írásbeli nyilatkozattal – indoklás nélkül – felmondhatja. E felmondási jog a szerződőt nem illeti meg hitelfe- dezeti életbiztosítás esetén. A szerződő érvényesen nem mondhat le az őt megillető felmondási jogról. A szerződő felmondó nyilatkozatának kézhez- vételét követően a biztosító 15 napon belül elszámol a szerződő által a biz- tosítási szerződéssel kapcsolatban bármely jogcímen részére teljesített befi- zetésekkel, tájékoztatja a szerződőt a biztosítási díjból visszatartott összeg- ről, melynek keretében a biztosító adminisztrációs és kötvényesítés költsé- geit érvényesíti a főbiztosításra és a kiegészítő biztosításokra beérkezett be- fizetésekből. A visszatartott összeg mértékét a Melléklet és Kondíciós Lista
„Általános rendelkezések, szerződés létrejötte” című fejezete határozza meg. A felmondási érték alapja az aktuális vételi árfolyamon számolt egyéni számla értéke, plusz a felmondásig levont biztosítási költsé- gek, majd ebből kerül levonásra az előbb meghatározott visszatar- tott összeg. Az árfolyamváltozásból származó veszteség a szerződőt
terheli. A biztosító a befizetésekből a felmondott biztosítási szerződésre már teljesített kifizetéseket levonja. A biztosító a fentiek figyelembevétele mellett a biztosítási kötvényen is megjeleníti a szerződési feltételeknek megfelelő felmondási joggal kapcsolatos információt.
12. A szerződő fél – ha az első évi biztosítási díjat befizették – az életbiz- tosítási szerződést írásban, harmincnapos felmondási idő mellett, a biztosí- tási időszak utolsó napjára felmondhatja.
13. Az életbiztosítási szerződést – a biztosítási kockázat jelentős növekedé- sének esetét kivéve – a biztosító nem mondhatja fel.
14. A biztosítási kockázat jelentős növekedése
a. Ha a biztosító a szerződéskötés után szerez tudomást a szerző- dést érintő lényeges körülményekről vagy azok változásáról, és ezek a körülmények a biztosítási kockázat jelentős növekedését eredményezik, a tudomásszerzéstől számított tizenöt napon be- lül javaslatot tehet a szerződés módosítására, vagy a szerződést harminc napra írásban felmondhatja.
b. Ha a szerződő fél a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra annak kézhezvételétől számított tizenöt napon belül nem vála- szol, a szerződés a módosító javaslat közlésétől számított harmin- cadik napon megszűnik, ha a biztosító erre a következményre a módosító javaslat megtételekor a szerződő fél figyelmét felhívta.
c. Ha a szerződés egyidejűleg több személyre vonatkozik, és a biz- tosítási kockázat jelentős megnövekedése ezek közül csak egye- sekkel összefüggésben merül fel, a biztosító az a. és b. pontok- ban meghatározott jogait a többi személy vonatkozásában nem gyakorolhatja.
FOGALOMTÁR
15. Baleset: a biztosított akaratán kívül hirtelen fellépő külső behatás, melyből eredően a biztosított a bekövetkezésétől számított egy éven belül meghal. Jelen Feltételekben balesetnek minősülnek az alábbi események is, amennyiben ezek a biztosított akaratán kívül, hirtelen következnek be:
a. vízbefúlás;
b. égési sérülések, leforrázás, villámcsapás, elektromos áram hatásai;
c. károsító gázok, gőzök belélegzése, mérgező vagy maró anyagok szer- vezetbe való kerülése.
A betegségek bekövetkezte nem minősül balesetnek, a fertőző betegségek bekövetkezte nem tekinthető baleseti következménynek. Az öngyilkosság és öngyilkossági kísérlet nem baleset.
16. Befektetési egység eladási árfolyama: az az árfolyam, amelyen a biztosító a befizetett biztosítási díjat befektetési egységgé számítja át; ame- lyen a biztosító a befektetési egységeket eladja.
17. Befektetési egység vételi árfolyama: az az árfolyam, amelyen a biz- tosító a szolgáltatás, illetve a költségek elszámolása során a befektetési egységeket a szerződés devizaneme szerinti összegre számítja át.
18. Befektetési egységek: az eszközalap befektetéseiben való azonos ér- tékű részesedést megtestesítő elszámolási egységek.
19. Befektetési egységek aktuális értéke: a szerződő egyéni számláján nyilvántartott befektetési egységek számának és aktuális vételi árfolyamá- nak a szorzata. A befektetési egységek aktuális értéke azonos az egyéni számla értékével.
20. Biztonságos eszközalap: a biztosító által kijelölt, a mindenkor hatá- lyos Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében megnevezett eszközalap, mely befektetési politikája alapján a legkisebb kockázattal rendelkezik a mindenkori eszközalap-kínálatán belül. A biz- tonságos eszközalap ugyanakkor nem nyújt tőke-, illetve hozamga- ranciát vagy tőke-, illetve hozamvédelmet, a benne elhelyezett be- fektetési egységek értéke csökkenhet is.
21. Biztosítási díj: a biztosító által vállalt kötelezettségek ellenértéke. Egy- szeri díjfizetés esetén megegyezik az egyszeri díjjal, folyamatos díjfizetés esetén pedig a megtakarítási díjrész és adminisztrációs díjrész összegével, amennyiben a szerződő nem kötött kiegészítő biztosítást. Kiegészítő bizto- sítás kötése esetén annak díja szintén a biztosítás díj részét képezi.
22. Biztosítási évforduló: minden évben a kockázatviselés kezdetének megfelelő napot megelőző nap. A biztosító a biztosítási évforduló után 15 napon belül írásban tájékoztatja a szerződőt egyéni számlája értékéről és szerződésének aktuális visszavásárlási értékéről.
23. Biztosítási hónap: az az időszak, mely minden naptári hónapban a kockázatviselés kezdetének megfelelő napon – vagy amennyiben az adott hónapban nincs ilyen nap, az ahhoz legközelebb eső napon – kezdődik, és a következő ugyanilyen időszak kezdőnapját megelőzően vagy a szerződés tartamának lejáratával zárul.
24. Biztosítási időszak: két egymást követő biztosítási évforduló közötti 1 éves időszak, más néven biztosítási év.
25. Biztosított belépési kora: az adott biztosítottra vonatkozóan a koc- kázatviselés kezdetének éve és a biztosított születési évének különbsége.
26. Biztosított kilépési kora: az adott biztosítottra vonatkozóan egyszeri díjfizetés esetén a tartam lejáratának, folyamatos díjfizetés esetén a meg- takarítási időszak végének éve és a biztosított születési évének különbsége.
27. Díjfizetési periódus: a szerződés díjfizetési gyakoriságától függő havi, negyedéves, féléves vagy éves időszak, melyre a szerződő által vállalt biz- tosítási díj fizetése vonatkozik. Az első díjfizetési periódus kezdő napja a kockázatviselés kezdetének napja.
28. Egyéni számla: a biztosító valamennyi szerződő számára szerződésen- ként egyéni számlát hoz létre, amelyen az egyszeri díj vagy megtakarítási díj- részek és eseti díjak ellenében vásárolt befektetési egységeket nyilvántartja.
29. Egységtípus: jelen feltételek értelmében a biztosító kezdeti, felhalmo- zási, illetve eseti befektetési egységek típusait különbözteti meg.
30. Életbiztosítási díjtartalék: a befizetett egyszeri díjból/megtakarítási díjrészekből és eseti díjakból, valamint az elért befektetési hozamokból a biztosító által a szerződésben vállalt kötelezettségek fedezetére tartalékolt összeg. A díjtartalék kiszámítható az egyes egységtípusokra egyenként ki- számított részértékek összegezésével úgy, hogy a felhalmozási és eseti egy- ségek aktuális értékéhez hozzáadjuk a kezdeti egységek aktuális értékének Mellékletben megadott képlet szerinti arányát. A képlet megtalálható a Melléklet „Visszavásárlási táblázat a szerződés kezdeti befektetési egységei vonatkozásában” című fejezetében. Amennyiben van a szerződésen elha- tárolt költség (lásd az Elvonások, költségek című fejezet rendelkezéseit), úgy az előbbi összegből az elhatárolt költség levonásra kerül.
31. Értékelési nap: az a nap, amelyre vonatkozóan a biztosító az általa lét- rehozott eszközalapokat értékeli annak érdekében, hogy a befektetési egy- ségek vételi árfolyamát meghatározza. Az értékelésre lehetőség szerint minden munkanapon, de naptári hetenként legalább egyszer sor kerül. Az adott értékelési napra vonatkozó eszközalap-árfolyam érvényes a követke- ző értékelési napig, tekintettel különösen a hétvégékre, vagy ha elhárítha- tatlan külső vagy belső körülmények miatt nem lehetséges az értékelés el- végzése valamely napra vonatkozóan. Az értékelés során meghatározott árfolyamokról az ügyfél bővebb felvilágosítást kérhet a Kondíciós Lista „Be- fektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében megadott tájéko- zódási lehetőségeken.
32. Értékkövetés: azon módszer, mellyel a biztosító a biztosítási szolgálta- tások értékének megőrzése érdekében lehetővé teheti a biztosítás folya- matos díjának és a biztosítási szerződésben szereplő biztosítási összegek- nek az évenkénti emelését.
33. Eseti befektetési egységek: a szerződő által befizetett eseti díjak ellenében jóváírt befektetési egységek.
34. Eszközalapok: díjtartalékok befektetését szolgáló, a biztosító eszközei között elkülönített homogén eszközállományok (pl. értékpapírok), melyek értékének alakulása a biztosító szolgáltatásait meghatározza.
35. Felhalmozási befektetési egységek: a kezdeti befektetési egysége- ken felül vásárolt összes olyan befektetési egység, mely a díjfizetési gyako- riság szerint befizetett egyszeri díjból/megtakarítási díjrészekből keletkezik.
36. Fogyasztó: szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége körén kívül eljáró természetes személy.
37. Haláleseti biztosítási összeg: az egyéni számlának a biztosított elha- lálozásának bejelentése napjára meghatározott értéke és – a Melléklet
„Biztosító szolgáltatása, biztosítási események” című fejezetében meg- adott feltételek teljesülése esetén – a kockázati biztosítási összeg együtte- se. Folyamatos díjas szerződések esetén a megtakarítási időszak lejárata után a haláleseti biztosítási összeg minden esetben az egyéni számla érté- kével egyezik meg.
38. Haláleseti biztosítotti arány: több biztosítottal rendelkező szerződés esetén a szerződő és biztosítottak által szerződéskötéskor közösen megha- tározott, minden biztosítottra külön megadott arány, mely azt fejezi ki, hogy valamely biztosított halála esetén a teljes haláleseti biztosítási összeg- nek mekkora része kerüljön kifizetésre az elhunyt biztosított haláleseti ked- vezményezettjének részére. Valamely biztosított halálát követően a még életben lévő biztosítottakra automatikusan módosulnak a fennmaradó összegre vonatkozó haláleseti biztosított arányok oly módon, hogy az arányok mindenkori összege 100% maradjon. Az automatikus aránymó- dosulást követően az életben lévő biztosítottak között a halálesetet meg- előzően érvényben lévő felosztási rend nem változik.
39. Halmozott biztosítási összeg: adott biztosított vonatkozásában a biz- tosítóval már megkötött és aktuálisan megkötni kívánt valamennyi életbiz- tosítási szerződés biztosítási szolgáltatásainak az összege.
40. HozamMonitor Szolgáltatások: a HozamMonitor Szolgáltatások előre meghatározott szabályok alapján, automatizált módon hajthatnak végre a szerződő megtakarításán eszközalap-váltásokat és átirányításokat, melyek célja a befektetés értékének hatékony őrzése, illetve az elérhető hozam növelése. A szolgáltatások szolgáltatáscsomag formájában választ- hatók, mely a biztosító által meghatározott HozamMonitor Szolgáltatások közül foglalhat magában egyet vagy többet.
41. Hozamvadász küszöbérték: a Hozamvadász szolgáltatás aktiválása- kor a szerződés valamennyi növekedési eszközalapjához a szerződő által külön megválasztott, Hozamvadász szolgáltatáshoz tartozó százalékos érték, melyet a szerződő később módosíthat a módosításra vonatkozó ren- delkezés beérkezését követően, a Melléklet és Kondíciós Lista „HozamMo- nitor Szolgáltatások” című fejezetében meghatározott hatállyal. A szerző- dő csak a biztosító által felkínált, a Kondíciós Lista „HozamMonitor Szol- gáltatások” című fejezetében megadott Hozamvadász küszöbértékek közül választhat.
42. Kezdeti befektetési egységek: a biztosítási szerződés díjfizetési gya- korisága szerinti folyamatos megtakarítási díjrészekből vagy egyszeri díjból vásárolt befektetési egységek része vagy egésze. A Melléklet „Befektetés- sel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében kerül meghatározásra, hogy mely befizetésekből, illetve azok mekkora részéből képez a biztosító kezdeti befektetési egységeket.
43. Kockázati biztosítási összeg: a biztosító a biztosított halálesetéhez kapcsolódó többletszolgáltatásként kockázati biztosítási összeget állapíthat meg és fizethet ki jelen Xxxxxxxxxx és a Melléklet „Biztosító szolgáltatása, biztosítási események” című fejezete szerint, a haláleseti biztosítási összeg
részeként. A kockázati biztosítási összeg mértékét és a biztosító által a koc- kázati biztosítási összeg maximumára vonatkozóan esetlegesen fel- állított korlátot a Melléklet „Biztosító szolgáltatása, biztosítási ese- mények” című fejezete tartalmazza.
44. Kondíciós Lista: jelen Xxxxxxxxxx és a Melléklet mellett a megkötött módozatra vonatkozó kiegészítő paramétereket és jellemzőket (pl. változ- tatható költségek aktuális mértékét, választható eszközalapok körét) tartal- mazó dokumentum, mely a szerződés elválaszthatatlan részét képezi. A Kondíciós Listában foglaltakat adott hatálytól a biztosító egyoldalú- an is módosíthatja a szerződés tartama alatt, amennyiben a biztosí- tó oldaláról ezt gazdaságossági, jövedelmezőségi vagy hatékonysá- gi szempontok indokolják. A módosítás során a biztosító köteles figyelembe venni a jelen Xxxxxxxxxx és a Xxxxxxxxx által felállított esetleges megkötéseket (pl. költségek maximumára vonatkozóan). A megkötött szerződésre a biztosító adott módozatra vonatkozó, minden- kor hatályos Kondíciós Listája az irányadó.
45. Lejárati biztosítási összeg: az egyéni számla lejárat napjára számított értéke.
46. Lokális maximum: szerződésszinten és adott növekedési eszközalap vonatkozásában a Stop-loss árfolyamfigyelés kezdetétől a megfigyelés nap- jáig terjedő összefüggő időszakban elért legmagasabb vételi árfolyam.
47. Lokális minimum: szerződésszinten és adott növekedési eszközalap vonatkozásában a Hozamvadász árfolyamfigyelés kezdetétől a megfigyelés napjáig terjedő összefüggő időszakban elért legalacsonyabb eladási árfo- lyam.
48. Megtakarítási díjrész: a szerződő által az ajánlattétel során választott összeg, mely a jelen Feltételek szerint kerül befektetésre. A szerződéskö- téskor választható minimális megtakarítási díjrészt a Kondíciós Lista „Bizto- sítási díj” című fejezete szabályozza.
49. Megtakarítási időszak: folyamatos díjfizetésű biztosítás esetén az az időszak (egész év), amely során a szerződő a biztosítási díj fizetését vállalja, illetve amely alatt a biztosító haláleseti többletszolgáltatás nyújtására vállal- hat kötelezettséget. Ezen kívül a megtakarítási időszak bizonyos költségek elvonása szempontjából is jelentőséggel bír, melyről jelen Feltételek „Elvo- nások, költségek” című fejezete részletesen rendelkezik. A megtakarítási időszak hosszával kapcsolatos korlátozásokat a Melléklet „Tartam” című fejezete tartalmazza.
50. Melléklet: jelen Xxxxxxxxxx mellett a megkötött módozatra vo- natkozó kiegészítő rendelkezéseket és korlátozásokat tartalmazó dokumentum, mely a szerződés elválaszthatatlan részét képezi.
A Mellékletben foglalt rendelkezések és korlátozások a szerződés tartama alatt végig hatályosak maradnak a szerződésre vonatkozó- an, a biztosító egyoldalúan azokat nem módosíthatja.
51. Módozat: a szerződő által megkötött életbiztosítási termék, melyet a GB kód és terméknév együttesen azonosít.
52. Növekedési eszközalap: növekedési eszközalapnak minősül a biztosí- tó valamennyi szabadon választható eszközalapja, kivéve a Kondíciós Lista
„HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében aktuálisan kijelölt biz- tonságos eszközalapot.
53. Profitvédelem alsó és felső küszöbértéke: a Profitvédelem szolgál- tatás aktiválásakor a szerződő által – a szerződés valamennyi növekedési eszközalapjához külön – megválasztott két eltérő, százalékos érték, melyet a szerződő később módosíthat a módosításra vonatkozó rendelkezés beér- kezését követő – a Melléklet és Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgálta- tások” című fejezetében meghatározott – hatállyal. A szerződő csak a biz- tosító által felkínált, a Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében megadott Profitvédelem küszöbértékek közül választhat.
54. Profitvédelem referenciaszintje: a Profitvédelem szolgáltatás esetén szerződésszinten és adott növekedési eszközalap vonatkozásában megha- tározott, változó összegű érték. A referenciaszint kezdeti értéke a szolgál- tatás aktiválásakor érvényes, adott eszközalapra jutó egyéni számlaérték. A referenciaszint növekszik minden, adott eszközalapba bekerülő egyszeri díj, illetve megtakarítási díjrész és eseti díj nominális értékével vagy az oda esz- közalap-váltással bekerülő egységek váltáskor jóváírt értékével. A referen- ciaszint arányosan lecsökken, amennyiben adott eszközalapból részleges visszavásárlás, rendszeres pénzkivonás vagy eszközalap-váltás keretében pénzkivonás történik. Nem csökken a referenciaszint azon pénzkivonások alkalmával, amelyek a Profitvédelem szolgáltatás által kezdeményezett au- tomatikus eszközalap-váltások miatt kerültek végrehajtásra.
55. Stop-loss küszöbérték: a szolgáltatás aktiválásakor a szerződés vala- mennyi növekedési eszközalapjához a szerződő által külön megválasztott, Stop-loss szolgáltatáshoz tartozó százalékos érték, melyet a szerződő később módosíthat a módosításra vonatkozó rendelkezés beérkezését követő – a Melléklet és Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezeté- ben meghatározott – hatállyal. A szerződő csak a biztosító által felkínált, a Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében megadott Stop-loss küszöbértékek közül választhat.
56. Tartam: határozott időre szóló szerződés esetén a szerződés létrejötté- től a szerződő által a biztosítási ajánlaton megválasztott lejáratig terjedő időszak, határozatlan időre szóló (élethosszig tartó) szerződés esetén a szerződés létrejöttétől a biztosítási esemény bekövetkezéséig terjedő idő- szak.
57. Termékcsalád: a szerződő által választható életbiztosítási módozatok egy körének összefoglaló neve. Jelen Feltételek az Életív Program termék- családra általánosan érvényes rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket ki- egészítenek a megkötött módozat – vonatkozó Mellékletben és Kondíciós Listában megadott – részletes szabályai.
58. Vállalkozás: a szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége körében eljáró személy.
59. A biztosító az a jogi személy, aki a biztosítási díj ellenében a biztosítási kockázatot viseli és a szerződéses feltételekben meghatározott szolgáltatás teljesítésére kötelezettséget vállal.
60. A szerződő az a személy, aki az ajánlatot teszi, a biztosítóval a biztosí- tási szerződést megköti és a biztosítás díját fizeti. A szerződő azonos is lehet a biztosítottal. Ha a szerződést nem a biztosított köti, a biztosí- tási esemény bekövetkezéséig vagy a biztosított belépéséig a szer- ződő fél a hozzá intézett nyilatkozatokról és a szerződésben bekö- vetkezett változásokról a biztosítottat köteles tájékoztatni.
61. A biztosított az a személy, akinek az életével, egészségi állapotával kap- csolatos biztosítási eseményre a szerződés szól. A szerződés létrejöttéhez és módosításához a biztosított írásbeli hozzájárulása szükséges, ha a szerző- dést nem ő köti meg. A biztosított hozzájárulása nélkül kötött biztosítási szerződésnek a kedvezményezett kijelölését tartalmazó része semmis; ilyen esetben kedvezményezettnek a biztosítottat, illetve örökösét kell tekintet- ni, aki a szerződő félnek köteles megtéríteni a kifizetett biztosítási díjakat és a szerződésre fordított költségeket. Ha a biztosított kiskorú, és a szerző- dést nem a törvényes képviseletet gyakorló szülője köti meg, a szerződés érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. A gyámhatóság jóváhagyásával érvényes a szerződés akkor is, ha a biztosított a cselekvő- képességében vagyoni jognyilatkozatai tekintetében részlegesen korláto- zott vagy cselekvőképtelen nagykorú személy. A biztosított a szerződés megkötéséhez adott hozzájárulását írásban bármikor visszavonhatja. A visszavonás következtében a szerződés a biztosítási időszak végével meg- szűnik, kivéve, ha a biztosított a szerződésbe belép. Ha a szerződést nem a biztosított kötötte, a biztosított a biztosítóhoz intézett írásbeli nyilatkozat-
tal a szerződésbe beléphet; a belépéshez a biztosító hozzájárulása nem szükséges. A belépéssel a szerződő felet megillető jogok és az őt terhelő kötelezettségek összessége a biztosítottra száll át. Ha a biztosított belép a szerződésbe, a folyó biztosítási időszakban esedékes díjakért a biztosított a szerződő féllel egyetemlegesen felelős. A szerződésbe belépő biztosított köteles a szerződő félnek a szerződésre fordított költségeit – ideértve a biz- tosítási díjat is – megtéríteni.
62. A szerződésbe és esetleges kiegészítő biztosításokba bevonható biztosítottak számával és a biztosított(ak) életkorával kapcsolatos korlátozásokat a Melléklet „Biztosítási szerződés alanyai” című feje- zete tartalmazza.
63. Amennyiben a megkötött szerződésbe több biztosított is bevonható, úgy a szerződő – a szerződéshez tartozó biztosított(ak) írásbeli hozzájáru- lásával – a teljes tartam alatt bármikor kérheti további biztosítottak bevo- nását, illetve kiléptetését a szerződésből. A biztosítottak körének módosí- tásakor a szerződő és biztosítottak együttesen kötelesek meghatározni az új haláleseti biztosítotti arányokat. A biztosítottak körének módosítására vonatkozó kérést a biztosító indoklás nélkül elutasíthatja. A kérés elfoga- dásáról vagy elutasításáról a biztosító a kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül írásban tájékoztatja a szerződőt.
64. A kedvezményezett az a személy, aki a biztosítási szerződés szerint a biztosító szolgáltatására jogosult. A biztosító a szolgáltatás teljesítése előtt a kedvezményezett személyazonosságát ellenőrzi. Kedvezményezett lehet a szerződésben megnevezett személy, a bemutatóra szóló kötvény birtoko- sa, ilyen személyek hiányában, vagy ha a kedvezményezett megnevezése nem volt érvényes a biztosítási esemény időpontjában, a biztosított vagy örököse. A szerződő fél a kedvezményezettet a biztosítóhoz címzett és a biztosítónak eljuttatott írásbeli nyilatkozattal jelölheti ki, és a biztosítási ese- mény bekövetkezéséig bármikor ugyanilyen formában a kijelölését vissza- vonhatja vagy a kijelölt kedvezményezett helyett más kedvezményezettet nevezhet meg. Ha nem a biztosított a szerződő fél, mindezekhez a biztosí- tott írásbeli hozzájárulása szükséges. Abban az esetben, ha bemutatóra szóló kötvényt állítottak ki, a kedvezményezett későbbi kijelölése akkor lép hatályba, ha a kötvényt megsemmisítették és új kötvényt állítottak ki. Ha a szerződő fél a biztosítotthoz vagy a kedvezményezetthez intézett írásbeli nyilatkozattal kötelezettséget vállal arra, hogy a kedvezményezett kijelölé- sét folyamatosan hatályban tartja, a kedvezményezett kijelölését nem lehet visszavonni vagy megváltoztatni azon személy hozzájárulása nélkül, akinek részére a kötelezettségvállalást tették. A szerződő fél nyilatkozatáról a biz- tosítót tájékoztatni kell. A kedvezményezett kijelölése hatályát veszti, ha a kedvezményezett a biztosítási esemény bekövetkezte előtt meghal vagy jogutód nélkül megszűnik.
BIZTOSÍTÓ SZOLGÁLTATÁSA, BIZTOSÍTÁSI ESEMÉNYEK
65. Az életbiztosítási szerződés alapján a biztosító meghatározott jövőbeli esemény (biztosítási esemény) bekövetkeztétől függően a biztosítási szer- ződésben meghatározott biztosítási összegnek a megfizetésére vállal köte- lezettséget.
66. Biztosítási esemény lehet:
a. a biztosítottnak a tartam alatt bekövetkezett halála;
b. a biztosítottnak a tartam alatt bekövetkezett baleseti eredetű halála;
c. a biztosítottnak a biztosítási szerződésben megjelölt időpontban való életben léte, azaz a szerződésben meghatározott időpont elérése;
d. a Mellékletben esetlegesen nevesített további biztosítási események.
A megkötött módozatra vonatkozó biztosítási események tételes felsoro- lását a Melléklet „Biztosító szolgáltatása, biztosítási események” című feje- zete tartalmazza.
67. A biztosító a szerződő díjfizetése ellenében a biztosítási esemény be- következése esetén biztosítási szolgáltatást nyújt a jelen Feltételekben és a Melléklet „Biztosító szolgáltatása, biztosítási események” című fejezetében leírtak szerint az arra jogosult kedvezményezettnek.
68. Amennyiben a biztosított, több biztosított esetén bármely biztosított a biztosítási tartam végén életben van, a biztosító egyösszegben kifizeti a le- járati biztosítási összeget a kedvezményezett részére.
69. A biztosító a biztosított tartam alatt bekövetkezett halála esetén a kö- vetkezők szerint teljesíthet kifizetést:
a. A biztosító a haláleseti biztosítási összeget fizeti ki a haláleseti kedvez- ményezett részére. Amennyiben több biztosított van, az előbbi összeg- nek arányos része kerül kifizetésre, a haláleseti biztosítotti arány alap- ján: ekkor az egyéni számla szerződésen maradó értéke lecsökken az egyéni számláról kifizetett összeggel, a kockázati biztosítási összeg pedig változatlan marad.
b. Amennyiben a szerződő az adott biztosított vonatkozásában megkö- tötte a GB106 jelű Díjfizetés átvállalására szóló kiegészítő biztosítást, akkor a biztosítás az átvállalt megtakarítási díjrész mértékéig, a halál hó- napjától díjfizetési kötelezettség nélkül érvényben marad, a biztosító pedig – az egyéb feltételeknek megfelelően – kifizeti a kockázati bizto- sítási összeget (több biztosított esetén annak arányos részét).
A biztosító a jelen Xxxxxxxxxx „Elvonások, költségek” című fejezete sze- rint kockázati költséget von a díjátvállalás időpontjáig. Díjátvállalás után a GB106 jelű Díjfizetés átvállalására szóló kiegészítő biztosí- tás különös feltételei értelmében a biztosító nem von le tovább kockázati költséget, és nem teljesít haláleseti szolgáltatást az esetleges egyéb biztosítottakra. Az átvállalt díj nem indexálódik. A GB106 jelű Díjfizetés átvállalására szóló kiegészítő biztosítás lejárata- kor a biztosító a lejárati kedvezményezett számára fizeti ki az átvállalt díjhoz tartozó lejárati biztosítási összeget.
c. A biztosítottnak a várakozási időn belüli halála esetén a biztosító a biz- tosított elhalálozásának bejelentése napjára meghatározott egyéni számlaértéket fizeti ki a kedvezményezett részére. Amennyiben több biztosított van, az előbbi összegnek arányos része kerül kifizetésre, a ha- láleseti biztosítotti arány alapján: ekkor az egyéni számla szerződésen maradó értéke lecsökken az egyéni számláról kifizetett összeggel, a kockázati biztosítási összeg pedig változatlan marad.
d. A biztosítottnak a várakozási időn belül baleset miatt bekövetkezett ha- lála esetén a biztosító a haláleseti biztosítási összeget fizeti ki a kedvez- ményezett részére. Amennyiben több biztosított van, az előbbi összeg- nek arányos része kerül kifizetésre a haláleseti biztosítotti arány alapján: ekkor az egyéni számla szerződésen maradó értéke lecsökken az egyéni számláról kifizetett összeggel, a kockázati biztosítási összeg pedig vál- tozatlan marad.
70. A biztosító egyösszegű szolgáltatását az arra jogosult kedvezménye- zett egyösszegben, vagy külön járadékbiztosítási szerződés megkötése esetén járadék formájában, illetve a kettő kombinációjaként is kérheti. A járadék fizetése a szolgáltatásra jogosult kedvezményezett és a biztosító között ebből a célból létrejövő biztosítási szerződés alapján történik, vagyis járadékbiztosítási szerződés megkötését követően lehetséges, a biztosító mindenkor hatályos kínálatában szereplő járadékbiztosítás(ok) alapján.
A BIZTOSÍTÓ MENTESÜLÉSE
71. A biztosító mentesül a biztosítási összeg kifizetése alól, ha a biztosított a kedvezményezett szándékos magatartása következté- ben vesztette életét. Ebben az esetben a visszavásárlási összeg a biztosított örököseit illeti meg, és abból a kedvezményezett nem részesülhet.
72. A szerződés a biztosítási összeg kifizetése nélkül szűnik meg, és a biztosító a visszavásárlási összeget köteles visszatéríteni abban az esetben, ha a biztosított:
a. szándékosan elkövetett súlyos bűncselekménye folytán vagy azzal összefüggésben halt meg;
b. a szerződéskötéstől számított 2 éven belül elkövetett öngyilkos- ság következtében halt meg.
KIZÁRT KOCKÁZATOK
73. A biztosító nem teljesít szolgáltatást bármely biztosítási esemény vonatkozásában:
a. a biztosított súlyosan ittas állapotával (2,51 ezrelék vagy ennél magasabb véralkoholszint) okozati összefüggésben bekövetkező eseményekre;
b. kábítószer vagy bódító hatású anyag, továbbá nem orvos által előírt gyógyszer fogyasztása miatti tudatzavar vagy a belátási ké- pesség csökkenése miatt bekövetkező biztosítási eseményekre;
c. a biztosított által végzett (vagy végeztetett) gyógyeljárásokból, beavatkozásokból fakadó következményekre;
d. ha a biztosítási eseményt öngyógyítás okozta;
e. ha a biztosítási esemény nem orvosi szakvégzettségű személy ál- tali kezeléssel összefüggésben következett be;
f. esztétikai vagy kozmetikai céllal végzett kezelésekből, plasztikai sebészeti beavatkozásokból és kórházi ápolásból, valamint orvo- silag nem indokolt műtétekből, kórházi ápolásból és gyógyító el- járásokból eredő biztosítási eseményekre;
g. ha a biztosítási esemény a biztosított HIV vírus fertőzöttsége, AIDS betegsége miatt következett be;
h. az atomenergia, illetve az ionizáló sugárzás hatásával összefüggő biztosítási eseményekre, kivéve a balesetből eredő biztosítási ese- ményre szóló szolgáltatásokat akkor, ha az indítóok biztosítási esemény;
i. öncsonkításból vagy annak kísérletéből eredő biztosítási ese- ményre;
x. ha a biztosított a szerződés létrejöttét követő 2 éven túl elköve- tett öngyilkosság következtében halt meg, de a biztosítás létre- jöttétől számítva 5 év még nem telt el, a közlési kötelezettség el- mulasztása esetén;
k. ha a biztosítási esemény közvetlenül vagy közvetve összefüggés- ben áll harci eseményekkel vagy más háborús cselekményekkel, ide nem értve a belföldön hivatali vagy közszolgálati kötelesség teljesítése során bekövetkező biztosítási eseményeket;
Harci cselekménynek minősül a hadüzenettel vagy anélkül vívott háború, határvillongás, felkelés, lázadás, forradalom, zendülés, zavargás, törvényes kormány elleni puccs vagy puccskísérlet, népi megmozdulás (pl. nem engedélyezett tüntetés vagy be nem je- lentett, illetve nem engedélyezett sztrájk), idegen ország korlá- tozott célú hadicselekményei (pl. csak légi csapás vagy csak ten- geri akció), kommandó támadás, terrorcselekmény.
l. a repülőeszközök, továbbá ejtőernyő (ideértve az ugrót szállító légi eszközt is) használatából eredő biztosítási eseményekre, ki- véve az olyan baleseteket, amelyeket a biztosított személy légi- jármű utasaként, a polgári légi forgalomban engedélyezett jár- művön vagy személyforgalomban engedélyezett és kijelölt kato- nai légijárművön polgári utasként szenved el;
Utasnak az minősül, aki a légijárműnek nem üzembentartója és nem tartozik a személyzethez.
m. ha a biztosított halála gépi erővel hajtott szárazföldi vagy légi, vagy vízi járművel országos vagy nemzetközi sportversenyen tör- ténő részvétel következtében, vagy ilyen versenyre való felkészü- lés (edzés) keretében következik be;
n. a motoros járművek versenyén (edzésein) a nézőt érő balesetek- re, és az ebből eredő egyéb biztosítási eseményre, ha a néző nem a szervezők által kijelölt helyen tartózkodik, ideértve a teszt-tú- rákat és a rally versenyeket is;
o. az országos és nemzetközi síugró, bob, síbob versenyeken (edzése- ken) a nézőt érő balesetekre és az ebből eredő egyéb biztosítási ese- ményre, ha a néző nem a szervezők által kijelölt helyen tartózkodik;
p. arra a biztosítási eseményre, amely a biztosított vezetői engedély vagy más szükséges hatósági engedély nélküli, vagy ittas állapot- ban történt vasúti, légi, vízi, közúti jármű és gépjármű vezetése közben, azzal okozati összefüggésben következett be, ideértve a nem közforgalmi úton történt gépjárművezetést is;
q. mentális- és viselkedészavarokkal összefüggésben bekövetkező biztosítási eseményekre.
74. A fenti kizárt kockázatok esetén a biztosító az egyéni számla ér- tékét fizeti ki, vagyis a kockázati biztosítási összeget nem fizeti ki.
KÖZLÉSI- ÉS VÁLTOZÁSBEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG, JOGNYILATKOZATOK
75. A szerződő és a biztosított a biztosítási szerződés megkötésekor köte- les – a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges – minden olyan körül- ményt (pl. a biztosított foglalkozása, sporttevékenysége vagy egyéb veszé- lyes tevékenysége, külföldre költözése) a biztosítóval írásban közölni, ame- lyet ismert vagy ismernie kellett. A közlésre, illetőleg a tartam alatti válto- zás bejelentésére irányuló kötelezettség egyaránt terheli a szerződőt és a biztosítottat; egyikük sem hivatkozhat olyan körülményre, amelyet bárme- lyikük elmulasztott a biztosítóval közölni vagy neki bejelenteni, noha arról tudnia kellett, és a közlésre, illetőleg bejelentésre köteles lett volna.
76. A biztosító írásban feltett kérdéseire adott – a valóságnak megfelelő – írásbeli válaszokkal a szerződő és a biztosított közlési kötelezettségének eleget tesz. A kérdések megválaszolatlanul hagyása önmagában nem je- lenti a közlési kötelezettség megsértését.
77. A szerződő fél köteles a lényeges körülmények változását a biztosító- nak 8 napon belül írásban bejelenteni.
78. A közlési- és változásbejelentési kötelezettség megsértése esetén a biz- tosító kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha:
a. bizonyítják, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményt a biztosító a szerződéskötéskor ismerte, vagy az nem hatott közre a biz- tosítási esemény bekövetkezésében;
b. a szerződés megkötésétől a biztosítási esemény bekövetkeztéig öt év már eltelt.
79. Ha a szerződés több személyre vonatkozik, és a közlési- vagy változás- bejelentési kötelezettség megsértése ezek közül csak egyesekkel összefüg- gésben merül fel, a biztosító a közlésre vagy a változás bejelentésére irá- nyuló kötelezettség megsértésére a többi személy esetén nem hivatkozhat.
80. A biztosító kötelezettsége nem áll be, ha a szerződő fél, illetve a biztosított a biztosítási esemény bekövetkezését a szerződésben megállapított határidőben a biztosítónak nem jelenti be, a szüksé- ges felvilágosítást nem adja meg, vagy a felvilágosítások tartalmá- nak ellenőrzését nem teszi lehetővé, és emiatt a biztosító kötele- zettsége szempontjából lényeges körülmény kideríthetetlenné válik.
81. Ha a biztosító a szerződéskötést követően szerez tudomást a szerző- déskötéskor már fennállt lényeges körülményről, az ebből eredő jogokat a szerződés fennállásának az első öt évében gyakorolhatja. A közlési kötele- zettség megsértése ellenére beáll a biztosító kötelezettsége, ha a szerződés megkötésétől a biztosítási esemény bekövetkeztéig öt év már eltelt.
82. A 81. pont rendelkezéseit a szerződésben meghatározott lényeges kö- rülmények változására vonatkozó bejelentési kötelezettség megsértésének következményeire is megfelelően alkalmazni kell. A biztosító ezzel xxxxxx- xxxxx jogainak gyakorlására nyitva álló ötéves időszak a változásbejelentési határidő leteltét követő napon kezdődik.
83. A belépési kor helytelen bevallása esetén a biztosító a szolgáltatását a tényleges belépési kornak megfelelően nyújtja (ha a biztosítás a valóságos belépési életkorral létrejöhetett volna), illetve a szolgáltatás összegéből le- vonva érvényesíti a tényleges kor alkalmazása miatt felmerülő többletkölt- ségeket. Ha a tényleges kor alapján többlet díjfizetés keletkezett, azt a biz- tosító a szolgáltatással, illetve kifizetéssel egyidejűleg kamatmentesen visszafizeti. Ha a tényleges belépési kor szerint a biztosítás nem jöhe- tett volna létre, a biztosítási szerződés a megkötésére visszamenő
hatállyal érvénytelennek minősül, és a biztosító az egyéni számla ak- tuális értékét kifizeti a szerződő részére.
84. A szerződő köteles a biztosítónak 8 napon belül írásban bejelenteni, ha a biztosított foglalkozása vagy rendszeres szabadidős tevékenysége a szer- ződés tartama alatt az ajánlat adataihoz képest megváltozik. A jelen be- kezdés szerint bejelentett változás esetén a biztosító jogosult a megválto- zott kockázat fennállásának időtartamára a biztosítás díját a kockázat vál- tozásával arányosan növelni, illetve csökkenteni vagy záradékot alkalmazni, illetve visszavonni, hatálytalanítani.
85. A biztosítóhoz intézett – kérdésnek, panasznak nem minősülő – jog- nyilatkozatok, megbízások és bejelentések csak akkor tekinthetők jogha- tályosnak, ha azokat a Kondíciós Lista „Közlési- és változásbejelentési kö- telezettség, jognyilatkozatok” című fejezetében megadott módon juttatták el a biztosítóhoz. Azt, hogy az egyes közlési módokon megtett jognyilat- kozatok, megbízások és bejelentések tekintetében mi számít a beérkezés napjának – vagyis amikortól az adott jognyilatkozat, megbízás vagy beje- lentés hatályosnak minősül – a Kondíciós Lista ugyanezen fejezete szabá- lyozza.
86. A biztosító a szerződés megkötésekor a szerződőt a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásá- ról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény rendelkezései szerint azonosí- tani köteles. A szerződő a biztosítási szerződés tartama alatt az azonosítás során megadott adatokban – családi és utónév (születé- si név), lakcím, állampolgárság, azonosító okmány típusa és száma; külföldi esetében a magyarországi tartózkodási helye; jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén neve, rövidített neve, székhelyének, külföldi székhelyű vállalkozás ese- tén magyarországi fióktelepének címe, cégbírósági nyilvántartás- ban szereplő jogi személy esetén cégjegyzékszáma, egyéb jogi sze- mély esetén a létrejöttéről (nyilvántartásba vételéről, bejegyzésé- ről) szóló határozat száma vagy nyilvántartási száma –, illetve a tényleges tulajdonos személyét érintően bekövetkezett változá- sokról köteles a tudomásszerzést követő 5 munkanapon belül a biztosítót értesíteni.
KOCKÁZATELBÍRÁLÁS, EGÉSZSÉGÜGYI KOCKÁZATFELMÉRÉS
87. A biztosító a szerződés létrejöttét kockázatelbírálástól teszi füg- gővé. Ennek keretében a biztosító jogosult az ajánlaton közölt ada- tok ellenőrzésére, továbbá a kockázat elbírálása céljából jogosult kérdéseket feltenni a biztosított foglalkozásával, életkörülményei- vel, szabadidős- és sporttevékenységével kapcsolatban, valamint kérdéseket tehet fel a biztosított egészségi állapotával kapcsolatban az egészségi nyilatkozaton.
88. Ha a kockázatelbírálás során a biztosító egészségügyi kockázat- felmérést végez, az azt jelenti, hogy a biztosító a biztosított korától, a biztosítási összeg nagyságától, valamint az egészségi nyilatkoza- ton feltett kérdésekre adott válaszoktól függően orvosi vizsgálatot írhat elő, illetve a biztosított egészségi állapotával kapcsolatos orvo- si dokumentációkat (kezelőorvosi orvosi dokumentációk, orvosi vizs- gálat eredményei, orvosszakértői véleményezések) kérhet be.
89. A biztosító kockázat elbírálására vonatkozó határidő az ajánlat biztosítóhoz történő beérkezésétől számított tizenöt nap, amennyi- ben egészségügyi kockázatfelmérésre is szükség van, hatvan nap.
90. Az ügyfél az elvégzett orvosi vizsgálatok eredményeit az egészségügy- ről szóló 1997. évi CLIV. törvény értelmében az egészségügyi szolgáltatónál megismerheti. Amennyiben a biztosító az ajánlat elfogadását orvosi vizsgá- lathoz köti, ennek költségeit a biztosító viseli. Az orvosi vizsgálat elvégzése a közlési kötelezettség alól sem a szerződőt, sem a biztosítottat nem men- tesíti.
91. A biztosító által feltett kérdésekre adott válaszok vagy az egész- ségügyi kockázatfelmérés eredményétől függően a biztosító jogo- sult a kockázatot alacsonyabb biztosítási összeggel vállalni, pótdíjat felszámítani, kockázat kizárást alkalmazni vagy az ajánlatot elutasí- tani.
92. Díjemelés, kockázatkizárás vagy a biztosítási összeg csökkentése esetén a biztosító a kockázat elbírálására vonatkozó határidőn belül írásban értesíti a szerződőt arról, hogy a kockázatot az ajánlattól el- térően milyen feltételekkel vállalja (ajánlatmódosító javaslat). A szerződő az ajánlatmódosító javaslat kézhezvételétől számított 15 napon belül jogosult nyilatkozni a díjemelés, kockázatkizárás vagy biztosítási összeg csökkentésének elfogadásáról vagy elutasításáról. Amennyiben a szerződő a 15 napos határidő alatt nem nyilatkozik, ez az ajánlatmódosító javaslat elutasításának minősül.
93. A biztosító a biztosítási szerződés tartama alatt a szerződő által kezdeményezett új biztosítási kockázat igénylésére, új biztosított bevonására irányuló szerződésmódosítás esetén ismételt kockázatel- bírálást végezhet. Ebben az esetben a kockázat elbírálására, vala- mint a várakozási időre a biztosítási ajánlat megtételére vonatkozó általános szabályok érvényesek.
94. A biztosító módosított kockázatviselése a biztosítási szerződéssel kapcsolatos igény elfogadása esetén az adott biztosítási kockázat vonatkozásában a szerződésmódosításról szóló ajánlat megtételét követő díjfizetési időszak kezdő napján kezdődik.
KOCKÁZATVISELÉS KEZDETE ÉS VÁRAKOZÁSI IDŐ
95. A biztosító kockázatviselése a Melléklet „Kockázatviselés és várakozási idő” című fejezetében meghatározott időpontban indul, feltéve, hogy a szerződés már létrejött vagy utóbb létrejön.
96. A biztosító a biztosítási szolgáltatások vonatkozásában 6 havi várako- zási időt köt ki a kockázatviselés kezdetének napjától, kivéve, ha a felek írás- ban ennél rövidebb határidőben állapodnak meg, vagy a Melléklet „Kocká- zatviselés és várakozási idő” című fejezete másképp nem rendelkezik. Amennyiben a biztosítási esemény a várakozási idő alatt következik be, a biztosító a biztosított elhalálozásának bejelentése napjára meg- határozott egyéni számlaértéket fizeti ki a kedvezményezett részére, egyéb szolgáltatást nem nyújt. Amennyiben a biztosítási tartam során új biztosítottat vonnak be a szerződésbe, úgy az új biztosított vonatkozásában a várakozási idő attól a naptól számított 6 hónap, amelytől a biztosító az adott biztosított vonatkozásában kockázatban áll, amennyiben a Melléklet
„Kockázatviselés és várakozási idő” című fejezete másképp nem rendelkezik.
97. Amennyiben az életbiztosítási szerződés megkötéséhez a hatá- lyos kockázatelbírálási szabályok értelmében nincs szükség orvosi vizsgálat elvégeztetésére, de a biztosított saját költségén elvégezteti a biztosító által megadott orvosi vizsgálatokat, a biztosító eltekint a várakozási idő alkalmazásától. A biztosító akkor is eltekint a várakozási idő alkalmazásától, ha a biztosítási esemény baleset miatt következik be.
98. A biztosító a kockázatviselés végéig bekövetkezett biztosítási esemé- nyekre vállal kockázatot, azok után teljesít a biztosítási feltételek alapján biztosítási szolgáltatást.
TARTAM
99. A biztosítási szerződés a szerződő által választott tartamra és – folyamatos díjfizetés esetén – megtakarítási időszakra jön létre, fi- gyelembe véve a jelen Feltételekben és a Melléklet „Tartam” című fejezetében megadott korlátozásokat.
100. A biztosítás tartama határozott vagy a biztosított élete végéig szóló (határozatlan tartam) lehet.
101. A tartam a megtakarítási időszakkal egyenlő vagy annál hosszabb idő- szak lehet. A biztosítás tartamát és a megtakarítási időszakot az ajánlat és a biztosítási kötvény tartalmazza.
102. A biztosító a szerződő kérésére a határozott tartamra létrejött bizto- sítási szerződést a lejárati időpont bekövetkezése előtt meghosszabbít- hatja. A szerződőnek a tartamhosszabbítási igényét a lejárati időpontot megelőzően legalább 2 hónappal írásban kell bejelentenie a biztosító ré- szére. A biztosító jogosult a tartamhosszabbítási kérelem benyújtását kö- vetően kockázatelbírálást végezni és a kérelmet indoklás nélkül elutasítani vagy elfogadni. A biztosító a kérelem elfogadásáról vagy elutasításáról a szerződőt a kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül írásban tájé- koztatja.
BIZTOSÍTÁSI DÍJ
103. A biztosítási díj a biztosító által vállalt kötelezettségek teljesítésének ellenértéke. A biztosítási díj fizetése az ajánlaton megjelölt módon és gya- korisággal, az ajánlaton megjelölt devizanemben történik. A díjfizetési gya- koriság egyszeri vagy folyamatos. A folyamatos díjas biztosítás éves, fél- éves, negyedéves és havi díjfizetésű lehet. A díjfizetési móddal, gyakori- sággal, a biztosítás devizanemével és a minimumdíjakkal kapcsola- tos valamennyi korlátozás megtalálható a Melléklet és Kondíciós Lista „Biztosítási díj” című fejezetében. A szerződő a tartam során írás- ban kérheti a díjfizetési mód és gyakoriság módosítását a következő díjfor- dulótól, ezt a biztosító indoklás nélkül elutasíthatja.
104. A biztosítási díj a biztosítás devizanemében kerül meghatározásra, és azt a biztosító ugyanabban a devizanemben várja el. A más devizanemben fizetett biztosítási díjak átváltásából származó nyereséget vagy veszteséget a szerződő viseli.
105. Egyszeri díjfizetés esetén a szerződő az egyszeri díjat az ajánlat átadá- sakor, de legkésőbb a kockázatelbírálási idő végéig köteles megfizetni.
106. Folyamatos díjfizetés esetén a biztosítás első díját az ajánlat átadása- kor, de legkésőbb a kockázatelbírálási idő végéig kell megfizetni, minden későbbi díj pedig annak az időszaknak az első napján esedékes, amelyre a díj vonatkozik (díjfizetési periódus).
107. A díj biztosítási tartamon (megtakarítási időszakon) túli fizetésével a biztosító lejárati szolgáltatását meghaladó többletszolgáltatásra jogosult- ság nem keletkezik. A fizetett többletdíjat a biztosító kamatmentesen visszafizeti. A megtakarítási időszakon belül fizetett többletdíjat a biztosító a később esedékes díjrészletbe beszámítja oly módon, hogy a befektetési egységekre történő átváltás az esedékessé váló díjrészletek erejéig az ese- dékesség napján, az aznapi eladási árfolyamon kerül végrehajtásra, addig az időpontig a biztosító a többletdíjat kamatmentesen számláján tartja. A jelen feltételekben meghatározott esetekben a fizetett többletdíj vagy annak egy része eseti befizetésnek is minősülhet, melyet a biztosító az eseti befizetésekre vonatkozó szabályok szerint fektet be. A befektetésre nem kerülő, illetve eseti befizetésnek nem minősülő többletdíjat a biztosító leg- később a szerződés megszűnésekor fizetendő biztosítási szolgáltatással együtt, vagy amennyiben szolgáltatás kifizetésére nem kerül sor, a szerző- dés megszűnését követő 15 napon belül a szerződő részére visszafizeti. Az ezzel kapcsolatos szabályokat a jelen Xxxxxxxxxx, valamint a Melléklet és Kondíciós Lista „Eseti díj” című fejezetei tartalmazzák.
108. A biztosító a biztosítás (kezdeti) díját a 87-92. pontokban foglalt koc- kázatelbírálás figyelembevétele mellett állapítja meg. A biztosítónak jogá- ban áll módosítani az ajánlaton megjelölt kezdeti biztosítási díjat a kitöltött egészségi nyilatkozat és az orvosi vizsgálat eredményei alapján, amennyi- ben az ajánlat elfogadását kockázatelbíráláshoz köti. A biztosítás (kezdeti) díját, valamint a (kezdeti) biztosítási összegeket a díj előzőek szerinti mó- dosítása esetén is a biztosítási kötvény tartalmazza. A díj kiszámításánál a biztosított belépési életkorát a szerződéskötés évének és a biztosított szü- letési évének különbsége jelenti.
109. A biztosítási díj átutalással történő kiegyenlítése esetén a szerződő kö- teles az átutalási megbízás közlemény rovatát úgy kitölteni, hogy abból egyértelműen beazonosítható legyen az átutalt díj rendeltetése. A közle- ménynek ezért alapvetően az alábbi adatokat kell tartalmaznia, amennyi- ben a jelen Xxxxxxxxxx vagy a Kondíciós Lista „Biztosítási díj” című fejezete másképp nem rendelkezik:
a. szerződő neve;
b. ajánlatszám vagy szerződésszám;
c. szerződő címe.
110. A beazonosíthatatlan fizetményeket a biztosító a díj beérkezését kö- vető 30 napon belül visszautalja a feladó részére, amennyiben a rendelke- zésre álló információ alapján a díj visszautalható, ellenkező esetben a díjat kamatmentes számlán tartja nyilván. A visszautalt díjra kamat nem jár. Amennyiben a díj a szerződőnek felróható módon a biztosító számlájára nem érkezik be, ennek felelősségét a szerződő és a biztosított viseli.
111. Ha az esedékes biztosítási díjat nem fizetik meg és nincs lehe- tőség automatikus átvezetésre sem, a biztosító – a következmé- nyekre történő figyelmeztetés mellett – a szerződő felet a felszólítás elküldésétől számított harminc napos póthatáridő kitűzésével a tel- jesítésre írásban felhívja. A póthatáridő eredménytelen elteltével a szerződés az esedékesség napjára visszamenő hatállyal megszűnik, kivéve, ha a biztosító a díjkövetelést késedelem nélkül bírósági úton érvényesíti, illetve a 113. pontban foglalt esetet.
112. A teljes biztosítási időszakra járó díjat a biztosító az első bizto- sítási évben bírósági úton érvényesítheti; ezt követően csak akkor élhet e jogával, ha abban az évben a szerződő fél a díjfizetést már megkezdte vagy a díjfizetés halasztásában állapodtak meg.
113. A díjfizetés elmulasztása esetén a biztosítási szerződés megfelelően csökkentett biztosítási összeggel marad fenn (díjmentesítés). Ennek kereté- ben a jelen Xxxxxxxxxx „Díjfizetés szüneteltetése” című fejezetében leírtak szerint díjfizetés szüneteltetett állapotba kerül a szerződés, a biztosítási összeg csökkentésének mértéke nulla, vagyis az nem változik. A szerződő fél e jogkövetkezmény helyett választhatja a szerződés rendes felmondását és a visszavásárlási összeg kifizetését. Amennyiben a szerződés az elmaradt díj esedékességének dátumára vonatkozóan nem rendelkezik nullánál nagyobb visszavásárlási értékkel vagy (még) nem lehetséges a díjmentesítés a jelen Xxxxxxxxxx „Díjfizetés szüneteltetése” című fejezete alapján, a szer- ződés szolgáltatási összeg hiányában megszűnik.
114. Ha a biztosítási esemény bekövetkezik, és a szerződés megszűnik, a biztosító az aktuális díjfizetési periódusra járó folyamatos díj megfizetését követelheti. A szerződés megszűnésének egyéb eseteiben a biztosító az addig a napig járó díj megfizetését követelheti, amikor kockázatviselése véget ért. Ha az időarányos díjnál több díjat fizettek be, a biztosító a díj- többletet köteles visszatéríteni.
115. A biztosító a biztosítási ajánlat megtételekor vagy azt követően befi- zetett biztosítási díjat a kockázatviselés kezdetéig kamatmentesen kezeli. A biztosítási ajánlat visszautasítása esetén biztosító az addig befizetett biztosítási díjat 8 napon belül kamatmentesen visszafizeti a szerző- dő részére.
116. Amennyiben a szerződő a díjfizetés módjára vagy gyakoriságá- ra tekintettel díjkedvezményben részesül, a díjfizetés módjának, il- letve gyakoriságának megváltoztatása esetén a kedvezményt elvesz- ti. Banki díjlehívásra adott meghatalmazás esetén, ha a biztosítási díj lehívása a szerződő érdekkörébe tartozó okból (ideértve a bank ér- dekkörébe tartozó okot is) nem hajtható végre, a biztosító jogosult a díjfizetési módot csekkes díjfizetésre módosítani.
117. A szerződő felek megállapodnak, hogy a díjszámításkor kelet- kező 100 Ft-ot, illetve 1 €-t meg nem haladó díjhiány, illetve díj- többlet érvényesítésétől kölcsönösen eltekintenek.
118. A szerződő a 100 000 Ft-ot meghaladó összegű biztosítási díjat csak banki átutalással teljesítheti. A biztosító üzletkötője (függő ügynöke) jogosult a szerződőtől díj átvételére, de csak 100 000 Ft összeghatárig. Az OTP Bank Nyrt. ügyintézője nem jogosult díj átvé- telére, de az ügyfél az OTP Bankban befizethet a biztosító számlájá- ra. Az alkusz és a többes ügynök díj átvételére nem jogosult, kivéve ha a biztosítóval kötött egyedi megállapodás erre feljogosítja. A díj átvételére vonatkozó jogosultság fennállásáról az alkusz, a többes ügynök tájékoztatja a szerződőt. A biztosításközvetítő nem jogosult a biztosítótól az ügyfélnek járó összeg kifizetésében közreműködni.
119. Ha a szerződő a biztosítónak nem a szerződés devizanemének meg- felelő számlájára fizeti meg a biztosítási díjat, akkor a biztosító számlave- zető bankjának mindenkori átváltási kondíciói szerint a biztosító szerződés devizanemének megfelelő számlájára kerül áthelyezésre az összeg. Az így jóváírt összeget tekinti a biztosító befizetett díjnak. A téves befizetésekből eredő árfolyamkockázat, illetve többletköltség a szerződőt terheli.
120. Amennyiben a külföldi devizában nyilvántartott szerződés esetén a szer- ződő nem a szerződés devizanemében kívánja fizetni a biztosítás díját, úgy az ebből származó árfolyamkockázat mérséklése érdekében a biztosító a Kondí- ciós Lista „Biztosítási díj” című fejezete szerint állapítja meg a fizetendő díjat. A fentiek ellenére fennmaradó árfolyamkockázat a szerződőt terheli.
121. A szerződő kérheti, hogy a következő díjfizetési esedékességtől kez- dődően a fizetett megtakarítási díjrészt – az értékkövetéstől függetlenül – növelje meg a biztosító. A szerződő kérelmét a biztosító írásban, indoklás nélkül elutasíthatja, vagy értesíti annak elfogadásáról.
122. A szerződő a megtakarítási díjrész csökkentése érdekében kezdemé- nyezheti a biztosítási szerződés írásbeli módosítását. Díjcsökkentés a követ- kező díjfizetési esedékességtől kezdődően, a Melléklet „Biztosítási díj” című fejezetében meghatározott esetben és időtartam eltelte, illetve az erre az időszakra előírt folyamatos biztosítási díj megfizetése után kérhető. A megtakarítási díjrész a csökkentés után sem lehet alacsonyabb a minden- kor hatályos minimális megtakarítási díjrészénél, amely megtalálható a Kondíciós Lista „Biztosítási díj” című fejezetében.
123. A szerződő az ajánlattétel során határozza meg az egyszeri díj, illetve a megtakarítási díjrész, adminisztrációs díjrész és kiegészítő biztosítások kö- tése esetén a kiegészítő biztosítások díjának nagyságát, melyek az indexá- lási (értékkövetési) eljárás szerint biztosítási évfordulónként növekedhet- nek. A biztosító erről a 143. pontban jelzett értesítéssel egyidejűleg tájé- koztatja a szerződőt. A biztosítási díjat alkotó díjrészek kezdeti mértéke megtalálható a Kondíciós Lista „Biztosítási díj” című fejezetében.
ESETI DÍJ
124. A szerződőnek a Melléklet „Eseti díj” című fejezetében foglaltak alap- ján lehetősége van eseti díjak befizetésére az elvárt biztosítási díjon felül. Eseti díj a biztosítás devizanemének megfelelő devizában fizethető. A más devizanemben fizetett eseti díjak átváltásából származó nyereséget vagy veszteséget a szerződő viseli. Eseti díj kizárólag átutalással vagy – a XxxxxxxxXxxxxx.xx szolgáltatási feltételeinek megfelelően – a XxxxxxxxXxxxxx.xx oldalon keresztül fizethető.
125. Az eseti díj átutalással történő fizetése esetén a szerződő köteles az átutalási megbízás közlemény rovatát úgy kitölteni, hogy abból egyértel- műen beazonosítható legyen az átutalt díj rendeltetése. A közleménynek ezért a 109. pontban megadottakon túl – a szerződő nevét követően – tar- talmaznia kell az „Eseti” vagy „Eseti díj” kifejezést is.
126. Amennyiben az átutalás közlemény rovata alapján valamely átutalt fi- zetmény nem azonosítható be egyértelműen eseti díjként, de az összeg nagysága alapján a fizetmény eleget tesz a Melléklet „Eseti díj” című feje- zetében megadott kritériumoknak, a biztosító akkor is eseti díjként fekteti be az átutalt összeget.
127. Bármely fizetmény – az egyéb szabályok mellett – csak akkor tekint- hető eseti díjnak, ha eléri a Kondíciós Lista „Eseti díj” című fejezetében megadott minimális eseti díj nagyságát. Kivételt képeznek ez alól azon fi- zetmények, melyek – a szerződő kérésére és a biztosító hozzájárulásával – a szerződő biztosítónál nyilvántartott más biztosításának szolgáltatási összegéből közvetlenül kerülnek átkönyvelésre az Életív Program szerző- désre. Az ily módon fizetett díjak minden esetben eseti díjnak minősülnek.
128. A befizetett eseti díjak a szerződő rendszeres díjfizetési kötelezettsé- gét nem módosítják, kivéve, ha a biztosító automatikus átvezetést alkal- maz. Ennek szabályait jelen Xxxxxxxxxx „Automatikus átvezetés” című feje- zete tartalmazza.
129. Az eseti díjak eszközalapok közötti megosztása, befektetése tekinte- tében a szerződőnek külön rendelkeznie kell, függetlenül a díjfizetési gya- koriság szerinti biztosítási díjakra vonatkozó megbízástól.
130. Amennyiben a szerződőnek nincs érvényben lévő rendelkezése az eseti díjak befektetése tekintetében, a biztosító a mindenkor hatályos Kon- díciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében megneve- zett biztonságos eszközalapba fekteti be az eseti díjnak minősülő befizeté- seket. A szerződő később átirányítással és/vagy eszközalap-váltással módo- síthatja az eseti díjak befektetésére szolgáló eszközalapot.
ELVONÁSOK, KÖLTSÉGEK
131. Adminisztrációs díjrész: folyamatos díjas szerződések esetén a biztosító által évente meghatározott, a biztosító adminisztratív költségeinek fedezésére fordított díjrész, mely minden díjfizetési periódus kezdő napján esedékes (a megtakarítási időszak lejártát követően is, az utolsó érvényben lévő díjfizetési gyakoriság alapján). A biztosító minden megfizetett folya- matos díjból elvonja az esedékes adminisztrációs díjrészt, tört díj fizetése esetén a díjelőírás szerinti adminisztrációs díjrész és a teljes díj arányában. Amennyiben a szerződés díjfizetés szüneteltetett, vagy a megtakarítási idő- szak már véget ért, a biztosító jogosult az esedékes díjrész elvonását a szer- ződés befektetési egységeiből érvényesíteni. Ilyenkor a költség a szerződés befektetési egységeinek csökkentésén keresztül kerül elvonásra a felhal- mozási egységekből, de (elegendő) felhalmozási egység hiányában – az esetlegesen rendelkezésre álló felhalmozási egységekből történő részleges érvényesítést követően – a biztosító jogosult a rendelkezésre álló eseti egy- ségekből is érvényesíteni a fennmaradó költségrészt. Amennyiben a folya- matos díjas szerződés nem rendelkezik elegendő felhalmozási és eseti egy- séggel a költség teljes érvényesítéséhez, a biztosító a költséget a rendelke- zésre álló fedezet erejéig vonja csak el, a fennmaradó részt pedig elhatárol- ja. Minden újabb felhalmozási és eseti egység befektetésekor a biztosító a lehetséges mértékig érvényesíti elhatárolt költségeit, a fennmaradó elhatá- rolt költségek mértéke ilyenkor ennek megfelelően lecsökken. A biztosító jogosult a biztosítási, visszavásárlási, részleges visszavásárlási összeget, rendszeres pénzkivonási szolgáltatási összeget az elhatárolt költségekkel csökkenteni. Az adminisztrációs díjrész kezdeti értékét a Kondíciós Lista
„Biztosítási díj” című fejezete, értékének tartam alatti változására vonatko- zó szabályait a Melléklet „Értékkövetés” című fejezete tartalmazza.
132. Allokációs költség: folyamatos díjas szerződések esetén a fizetett rendszeres díjak befektetésével, egységvásárlással kapcsolatos százalékos költség, melyet a biztosító a befektetési egységekből von el az egyes díjfi- zetésekhez kapcsolódó megtakarítási díjrészek befektetését követően, az újonnan befektetett egységek alapján. Mértékét a Xxxxxxxxx és Kondíciós Lista „Elvonások, költségek” című fejezete szabályozza.
133. Kockázati költség: egyszeri és folyamatos díjas szerződések ese- tén a biztosító haláleseti szolgáltatásának költsége, mely minden biztosítá- si hónap első napján esedékes, egyszeri díjas szerződések esetén a tartam, folyamatos díjas szerződések esetén a megtakarítási időszak alatt. A költ- ség a szerződés befektetési egységeinek csökkentésén keresztül kerül elvo- násra, egyszeri díjfizetés esetén a kezdeti és esetleges felhalmozási befek- tetési egységekből, folyamatos díjfizetés esetén a felhalmozási egységek-
ből, de (elegendő) felhalmozási egység hiányában – az esetlegesen rendel- kezésre álló felhalmozási egységekből történő részleges érvényesítést köve- tően – a biztosító jogosult a rendelkezésre álló eseti egységekből is érvé- nyesíteni a fennmaradó költségrészt. Amennyiben a folyamatos díjas szer- ződés nem rendelkezik elegendő felhalmozási és eseti egységgel a költség teljes érvényesítéséhez, a biztosító a költséget a rendelkezésre álló fedezet erejéig vonja csak el, a fennmaradó részt pedig elhatárolja. Minden újabb felhalmozási és eseti egység befektetésekor a biztosító a lehetséges mér- tékig érvényesíti elhatárolt költségeit, a fennmaradó elhatárolt költségek mértéke ilyenkor ennek megfelelően lecsökken. A biztosító jogosult a biz- tosítási, visszavásárlási, részleges visszavásárlási összeget, rendszeres pénz- kivonási szolgáltatási összeget az elhatárolt költségekkel csökkenteni. A kockázati költség alapja a (Melléklet „Biztosító szolgáltatása, biztosítási események” című fejezetében meghatározott kockázati biztosítási össze- get is tartalmazó) haláleseti biztosítási összeg és az életbiztosítási díjtarta- lék különbsége. Mértékét a Melléklet „Elvonások, költségek” című fejeze- te tartalmazza.
134. Kezdeti költség: egyszeri és folyamatos díjas szerződések esetén a biztosítással kapcsolatos kezdeti költségek fedezetére a kezdeti befekte- tési egységekből elvont költség, mely minden biztosítási hónap utolsó napján esedékes, egyszeri díjas szerződések esetén a tartam, folyamatos díjas szerződések esetén a megtakarítási időszak alatt. Amennyiben vala- mely kezdeti befektetési egységek vásárlására fordított díjrész késedelme- sen kerül befizetésre – és ezért egy vagy több hónapban a levont kezdeti költség alapja kisebb, mint az a díjelvárás feltétel szerinti kiegyenlítése ese- tén lett volna – akkor a biztosító jogosult az elmaradt díjak befektetését kö- vetően utólag is érvényesíteni a korábban le nem vont kezdeti költséget. A kezdeti költség mértékét a Melléklet „Elvonások, költségek” című fejezete tartalmazza.
135. Eszközalap-kezelési költség: egyszeri és folyamatos díjas szer- ződések esetén az eszközalap-kezeléssel kapcsolatos befektetési, vagyon- kezelési tevékenységből fakadó költségek, valamint a biztosító általános működési költségeinek fedezetéül szolgál. Az eszközalap-kezelési költséget a biztosító minden biztosítási hónap első napján eszközalaponként, a meg- lévő befektetési egységek alapján számolva, a meglévő befektetési egysé- gekből vonja el a tartam alatt. Eszközalaponkénti mértékét a Melléklet és Kondíciós Lista „Elvonások, költségek” című fejezete szabályozza.
136. Szerződéskezelési költség: egyszeri és folyamatos díjas szerző- dések esetén szerződéskezeléssel és fenntartással kapcsolatos költség, melyet a biztosító egyszeri díjfizetés esetén a kezdeti és esetleges felhal- mozási befektetési egységekből, folyamatos díjfizetés esetén a felhalmozá- si egységekből érvényesít. Amennyiben a folyamatos díjas szerződés nem rendelkezik (elegendő) felhalmozási egységgel, az esetlegesen rendelkezés- re álló felhalmozási egységekből történő részleges érvényesítést követően a biztosító jogosult a rendelkezésre álló eseti egységekből is érvényesíteni a fennmaradó költségrészt. Amennyiben a folyamatos díjas szerződés nem rendelkezik elegendő felhalmozási és eseti egységgel a költség teljes érvé- nyesítéséhez, a biztosító a költséget a rendelkezésre álló fedezet erejéig vonja csak el, a fennmaradó részt pedig elhatárolja. Minden újabb felhal- mozási és eseti egység befektetésekor a biztosító a lehetséges mértékig ér- vényesíti elhatárolt költségeit, a fennmaradó elhatárolt költségek mértéke ilyenkor ennek megfelelően lecsökken. A biztosító jogosult a biztosítási, visszavásárlási, részleges visszavásárlási összeget, rendszeres pénzkivonási szolgáltatási összeget az elhatárolt költségekkel csökkenteni. A költség minden biztosítási hónap első napján esedékes, mértékét a Melléklet és Kondíciós Lista „Elvonások, költségek” című fejezete szabályozza.
137. Árfolyamrés: egyszeri és folyamatos díjas szerződések esetén a biztosító az egységek eladási árfolyamán hajt végre minden olyan tranzak- ciót, melynek keretében befektetési egységeket ad el, vagyis ír jóvá a szer- ződő egyéni számláján. Amennyiben a biztosító egységeket vesz el a szer- ződő egyéni számlájáról (tipikusan költségelvonás, szolgáltatásteljesítés al- kalmával), úgy a vételi árfolyam kerül alkalmazásra. Az árfolyamrés jelöli azt a százalékos különbséget, amennyivel az eladási árfolyam meghaladja a vé-
teli árfolyamot, mértékét a Melléklet „Elvonások, költségek” című fejezete tartalmazza.
138. Ügyfél kérésére kiállított értesítő költsége: egyszeri és folya- matos díjas szerződések esetén meghatározott költség, melyet a bizto- sító akkor számít fel, ha a Feltételek szerint kiküldött ügyfélértesítő levele- ken túl a szerződő pótlólagosan újabb elszámolást igényel. A szerződő az erre vonatkozó igényt a Kondíciós Lista „Közlési és változás bejelentési kö- telezettség, jognyilatkozatok” című fejezetében szabályozott módon je- lentheti be. A költség esedékessége az igény beérkezésének napja, mely- nek meghatározását szintén a Kondíciós Lista azonos fejezete tartalmaz- za. A költséget a biztosító egyszeri díjfizetés esetén a kezdeti és esetleges felhalmozási befektetési egységekből, folyamatos díjfizetés esetén a fel- halmozási egységekből érvényesíti. Amennyiben a folyamatos díjas szer- ződés nem rendelkezik (elegendő) felhalmozási egységgel, az esetlegesen rendelkezésre álló felhalmozási egységekből történő részleges érvényesí- tést követően a biztosító jogosult a rendelkezésre álló eseti egységekből is érvényesíteni a fennmaradó költségrészt. Amennyiben a folyamatos díjas szerződés nem rendelkezik elegendő felhalmozási és eseti egységgel a költség teljes érvényesítéséhez, a biztosító a költséget a rendelkezésre álló fedezet erejéig vonja csak el, a fennmaradó részt pedig elhatárolja. Min- den újabb felhalmozási és eseti egység befektetésekor a biztosító a lehet- séges mértékig érvényesíti elhatárolt költségeit, a fennmaradó elhatárolt költségek mértéke ilyenkor ennek megfelelően lecsökken. A biztosító jo- gosult a biztosítási, visszavásárlási, részleges visszavásárlási összeget, rend- szeres pénzkivonási szolgáltatási összeget az elhatárolt költségekkel csök- kenteni. Mértékét a Xxxxxxxxx és Kondíciós Lista „Elvonások, költségek” című fejezete szabályozza.
139. A biztosító költséget számíthat fel a szerződő által választott szolgál- tatásokért, megbízásokért. Ilyen esetben a költségre vonatkozó szabályokat a jelen Feltételeknek az adott szolgáltatásra, tranzakcióra vonatkozó ren- delkezései tartalmazzák.
140. Amennyiben a biztosító valamely költségét a szerződés befektetési egységeinek elvonásán keresztül érvényesíti, és a Feltételek nem rendelkez- nek külön a költség alapjául szolgáló egységek típusáról, elvonási sorrend- jéről, akkor – ha a szerződő több egységtípussal is rendelkezik – a költség- elvonás arányosan történik az egyes érintett egységtípusokból, azok egy- máshoz viszonyított száma alapján.
ÉRTÉKKÖVETÉS
141. Az értékkövetés azon módszer, mellyel a biztosító a biztosítási szol- gáltatások értékének megőrzése érdekében lehetővé teszi – folyamatos díj- fizetésű szerződések esetén – a biztosítás díjának és a biztosítási szerző- désben szereplő biztosítási összegeknek az évenkénti emelését, külön meg- állapodás esetén csökkentését.
142. Az értékkövetésre a biztosítási évforduló napján kerülhet sor a Mel- léklet „Értékkövetés” című fejezetében foglaltak szerint.
143. Az értékkövetéshez választható index(ek) értékéről a szerződőt a biz- tosító legkésőbb az indexálást megelőzően 45 nappal értesíti, amennyiben a Melléklet „Értékkövetés” című fejezete szerint a szerződés indexálható.
144. A kiküldött indexértesítőben tájékoztatja a biztosító a szerződőt, hogy a felkínált index vagy indexek választása esetén az egyes biztosítási díjré- szek és a választott kiegészítő biztosítások díjai hogyan módosulnának.
145. Amennyiben a szerződés indexálható, akkor a szerződőnek a biztosító részére az indexálás esedékessége előtt legalább 15 nappal írásban jeleznie kell, ha az indexálást elutasítja. Amennyiben a szer- ződő a megadott határidőben nyilatkozatot nem tesz, a biztosító el- fogadottnak tekinti a szerződő részéről az indexálást a felkínált leg- alacsonyabb index értékével megegyező mértékkel, melyet a Mel- léklet „Értékkövetés” című fejezete tartalmaz.
146. A biztosítási díj az indexálást követően módosul, a szerződő a továb- biakban az indexált díjat köteles megfizetni. Ha a szerződő a fentebb megadott határidőben nem nyilatkozott az indexálás elutasításáról, de a következő biztosítási évben mégis az előző biztosítási évi, ala- csonyabb biztosítási díjat fizeti meg, az nem mentesíti a szerződőt a biztosító által automatikusan indexált díj megfizetése alól.
147. Amennyiben az indexálás a Melléklet „Értékkövetés” című fejezete szerint nem kötelező adott biztosítási évfordulón, és a szerződő elutasítja az indexálást, a biztosítás változatlan megtakarítási díjrésszel marad hatály- ban, de a biztosító jogosult az adminisztrációs díjrészt a Melléklet „Érték- követés” című fejezetében meghatározott módon megnövelni.
ÚJRA ÉRVÉNYBE HELYEZÉS
148. Abban az esetben, ha a szerződés a folyamatos díj meg nem fizetése következtében szűnt meg, a szerződő fél a megszűnés napjától számí- tott 6 hónapon belül írásban kérheti a biztosítót a kockázatviselés helyreállítására. A biztosító a biztosítási fedezetet a megszűnt szerződés feltételei szerint helyreállíthatja, feltéve, hogy az újra érvénybe helyezésig terjedő teljes díjhátralékot megfizetik. A biztosító a biztosítási fedezet helyreállításához kockázatelbírálást írhat elő. Amennyiben a kocká- zatelbírálás eredményétől függően a biztosító hozzájárul a szerző- dés újra érvénybe helyezéséhez (reaktiválásához) a biztosító kocká- zatviselése az újra érvénybe helyezés hatályától folytatódhat.
149. Az újra érvénybe helyezés elengedhetetlen feltétele a biztosított írás- beli (kármentességi) nyilatkozata, amelyet a biztosító formanyomtatványán adhat meg. Amennyiben a biztosító az újra érvénybe helyezéshez egészsé- gi nyilatkozat kitöltését kéri, akkor nincs szükség kármentességi nyilatko- zatra. Visszavásárlással megszűnt szerződés esetén a visszavásárlási érték (a kifizetésre jogosultnak kifizetett összegnek és a biztosító által a mindenkor hatályos jogszabályok alapján a visszavásárlási ér- tékből levont, kifizetést terhelő közterheknek az összege) visszafi- zetése, minden esetben az elmaradt díjak, valamint azon díjak teljes összegének befizetése szükséges, amelyek a szerződés törlésének időpontjától az újra érvénybe helyezés időpontjáig a szerződés foly- tonossága esetén esedékessé váltak volna.
150. A biztosító a szerződés újra érvénybe helyezése esetén vissza- menőlegesen érvényesíti azon elvonásokat és költségeket, melyek a biztosítási szerződés megszűnése miatt a megszűnés és az újra ér- vénybe helyezés közötti időszakban nem kerültek levonásra.
VISSZAVÁSÁRLÁS, RÉSZLEGES VISSZAVÁSÁRLÁS
151. A visszavásárlás maradékjog, az életbiztosítási szerződések lejárat előtti megszüntetésének lehetősége, melynek keretében a biztosító vissza- vásárolja a szerződésen nyilvántartott befektetési egységeket a szerződő kérésére. Ennek megfelelően a részleges visszavásárlás a szerződésen nyil- vántartott egységek egy részének visszavásárlása. Visszavásárlás vagy rész- leges visszavásárlás esetén a szerződő jogosult a biztosító szolgáltatására, amennyiben a szerződés rendelkezik nullánál nagyobb visszavásárlási ér- tékkel (visszavásárlási érték).
152. A szerződés visszavásárlási értékkel csak a Melléklet „Visszavásárlás, részleges visszavásárlás” című fejezetében megadott évek elteltét követő- en rendelkezik, amennyiben a szerződés addig díjjal rendezett (azaz az ese- dékes díjat megfizették).
153. A visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések esetében a szerződés (részleges) visszavásárlásakor a biztosító az egyéni számla érté- kének (részleges visszavásárlás esetén a részlegesen visszavásárolni kívánt összegnek) a Melléklet „Visszavásárlás, részleges visszavásárlás” című feje- zetében meghatározott hányadát fizeti ki. A visszavásárlási összeg megha- tározásakor a biztosító az adott díjfizetési periódusra befizetett teljes díjat figyelembe veszi az egyéni számla értékében.
154. Részleges visszavásárlás esetén a szerződőnek a részlegesen visszavá- sárolni kívánt összeget a rendelkezésre álló eszközalapok és egységtípusok szerinti megbontásban kell meghatároznia. Amennyiben a szerződő nem határoz meg egységtípust és eszközalapot, csak a részlegesen visszavásá- rolni kívánt összeget, a biztosító először a rendelkezésre álló eseti, felhal- mozási, majd a szükséges mértékig a kezdeti egységek terhére hajtja végre az igényt. Amennyiben az igény végrehajtása nem jár valamely egységtípus teljes kivonásával, a biztosító az adott egységtípust arányosan vonja ki a szerződéshez tartozó eszközalapokból, az egységtípus egyes eszközalapok- ban lévő darabszáma alapján.
155. Részleges visszavásárlás esetén a biztosító a részlegesen visszavásárolt összeg alapján lecsökkenti az egyéni számla értékét, és a biztosítás az ak- tuális díjjal érvényben marad. Az egyéni számla értéke a részleges visszavá- sárlás után sem csökkenhet a Melléklet „Visszavásárlás, részleges visszavá- sárlás” című fejezetében megadott minimális összeg alá.
156. Amennyiben a szerződés már rendelkezik visszavásárlási érték- kel, de a díjfizetés szüneteltetésének lehetősége még nem lépett életbe, valamint nincs lehetőség automatikus átvezetésre sem, a szerződés a díjfizetés elmulasztása miatt a 111. pontban foglaltak szerint és időpontban megszűnik, és a biztosító köteles a visszavá- sárlási összeget kifizetni a szerződő részére. Ebben az esetben a biz- tosító a visszavásárlási összeget a ténylegesen befizetett díjak figye- lembevételével számítja ki.
RENDSZERES PÉNZKIVONÁS
157. A szerződő folyamatos és egyszeri díjas szerződés esetén a Melléklet
„Rendszeres pénzkivonás” című fejezetében meghatározott idő elteltét kö- vetően rendszeres pénzkivonást kérhet. A rendszeres pénzkivonás esetén a részleges visszavásárlási összegekre a szerződő jogosult.
158. A rendszeres pénzkivonás összegét, időtartamát és gyakorisá- gát a szerződő határozza meg a biztosító által meghatározott kor- látozások figyelembevétele mellett, melyeket a Melléklet és Kondí- ciós Lista „Rendszeres pénzkivonás” című fejezete tartalmaz.
159. A rendszeres pénzkivonás egyszeri költséggel rendelkezik, mely a be- fektetési egységekből kerül elvonásra. Mértékét a Xxxxxxxxx és Kondíciós Lista „Rendszeres pénzkivonás” című fejezete szabályozza.
160. A rendszeres pénzkivonás kizárólag abban az esetben kerül végrehaj- tásra, ha gyakoriságtól függetlenül legalább két alkalommal történik pénz- kivonás (pl. 1 évig fél éves gyakorisággal), ellenkező esetben a kérelmet a biztosító elutasítja.
161. Ha a rendelkezésre álló befektetési egységek aktuális értéke keve- sebb, mint a rendszeres pénzkivonás összege, figyelembe véve a Mellék- let „Visszavásárlás, részleges visszavásárlás” című fejezetében definiált visszavásárlási arányokat is, a biztosító megszünteti a rendszeres pénzki- vonást.
162. A rendszeres pénzkivonás részleges visszavásárlások sorozatának te- kintendő. A rendszeres pénzkivonás szerint kifizetett összegek minden esetben a Melléklet „Visszavásárlás, részleges visszavásárlás” című feje- zetében definiált visszavásárlási arányok alkalmazásával kerülnek megha- tározásra. Rendszeres pénzkivonás esetén sem csökkenhet az egyéni számla értéke a részleges visszavásárlások esetére a Melléklet „Visszavá- sárlás, részleges visszavásárlás” című fejezetében definiált minimális összeg alá.
163. A rendszeres pénzkivonások a megadott gyakoriság szerint az esedé- kesség hónapjában minden esetben ugyanazon a napon esedékesek (igénybejelentő nyomtatványon meghatározottak szerint), amennyiben ez a nap nem munkanap, akkor az ezt követő első munkanapon. A kifizeté- sek minden esetben az esedékesség napján érvényes vételi árfolyamon ke-
rülnek levonásra, tehát a változó vételi árfolyam változó levont egységszá- mot eredményezhet az azonos nagyságú kifizetések esetében is.
164. Egyszeri díjas szerződésből folyamatos díjas szerződés biztosítási díja megfizethető rendszeres pénzkivonás teljesítése mellett. A rendszeres pénzkivonásra irányuló kérelem benyújtása esetén a biztosító nem vizsgál- ja, hogy a pénzkivonás összege eltér-e a kérelemben megjelölt folyamatos biztosítás díjától vagy annak devizaneme megegyezik-e a kifizetés deviza- nemével, így az esetlegesen keletkező díjhiány megfizetéséért a folyamatos díjas biztosítás szerződője felel.
165. Amennyiben rendszeres pénzkivonáson keresztül valamilyen biztosítási szerződés díját kívánja fizetni a szerződő, akkor a biztosítónak jogában áll el- utasítani a szerződő rendszeres pénzkivonási kérelmét, vagyis a biztosító fenn- tartja a jogot, hogy a kérelemben megjelölt biztosítás beazonosítását követő- en visszautasítsa a rendszeres pénzkivonáson keresztül történő díjfizetést.
166. Amennyiben a rendszeres pénzkivonás nem folyamatos díjas szerző- désre történő biztosítási díj fizetése céljából jön létre, akkor a pénzkivonás kizárólag bankszámlára történő utalásként kérhető. A bankszámlaszám, valamint a számlavezető bank megadása az igénybejelentő nyomtatványon kötelező.
167. A szerződőnek nincs lehetősége megadni, hogy a rendszeres pénzki- vonás mely eszközalapokból és mely egységtípusokból történjen. A rend- szeres pénzkivonás során a biztosító először a rendelkezésre álló eseti, fel- halmozási, majd a szükséges mértékig a kezdeti egységek terhére hajtja végre az igényt. Amennyiben az igény végrehajtása nem jár valamely egy- ségtípus teljes kivonásával, a biztosító az adott egységtípust arányosan vonja ki a szerződéshez tartozó eszközalapokból, az egységtípus egyes esz- közalapokban lévő darabszáma alapján. Az egyes egységtípusokra vonat- kozó visszavásárlási arányok a Melléklet „Visszavásárlás, részleges visszavá- sárlás” című fejezetében írtak szerint eltérhetnek.
168. Újabb rendszeres pénzkivonás elindításához újabb kérelem benyújtá- sa szükséges.
169. Amennyiben a rendszeres pénzkivonás időtartama alatt szerződőmó- dosítás történik, úgy a biztosító megszünteti a rendszeres pénzkivonást.
DÍJFIZETÉS SZÜNETELTETÉSE
170. A szerződő a biztosítóhoz intézett nyilatkozattal kérheti a folyamatos díjak fizetésének szüneteltetését, amennyiben a Melléklet „Díjfizetés szü- neteltetése” című fejezete szerint erre lehetőség van. Ebben az esetben az utolsó befizetett díjat követő díj esedékességének hatályával kerül szüne- teltetett állapotba a szerződés (díjmentesítés).
171. A díjfizetés szüneteltetése – amennyiben arra a Melléklet „Díjfizetés szüneteltetése” című fejezete értelmében lehetőség van – automatikus abban az esetben, ha a szerződő az esedékes biztosítási díjat nem fizeti meg, a biztosító felszólításában kitűzött póthatáridő eredménytelenül elte- lik, és automatikus átvezetésre sincs lehetőség. Ebben az esetben a biztosí- tó a 113. pont szerint díjmentesíti a szerződést, vagyis automatikusan szü- neteltett állapotra állítja a díjfizetést, a legelső elmaradt díj esedékességé- től számított hatállyal.
172. A díjfizetés szüneteltetése nem befolyásolja a biztosító kockázatvise- lését vagy a biztosítási összegek mértékét.
173. A szerződő bármikor újraindíthatja a díjfizetést, azonban az újraindí- tási szándékát írásban kell jeleznie a biztosító számára. A biztosító ebben az esetben a díjfizetési gyakoriságnak megfelelően a következő esedékes díjat fogja elvárni.
174. A díjfizetés szüneteltetésének ideje alatt valamennyi kiegészítő biztosítás törlésre kerül, és a díjfizetés újraindításával azok újrakötése
szükséges, amennyiben a szerződő továbbra is szeretné a kiegészítő bizto- sítások által nyújtott kockázatok elleni védelmet.
175. A díjfizetés újraindítása esetén a biztosító írásbeli hozzájárulásával a szüneteltetés ideje alatt be nem fizetett díjak is befizethetők.
176. A díjfizetés újraindítását követően a díjfizetés a szüneteltetés életbe lé- pésekor hatályos díjjal folytatódik (leszámítva a díjfizetés szüneteltetés miatt esetlegesen megszűnt kiegészítő biztosítások díját, valamint az idő- közben esetlegesen indexált adminisztrációs díjrészt).
177. A szerződő a díjfizetés szüneteltetésének tartama során bármikor igé- nyelheti a biztosítási jogviszony megszüntetését és az igénybejelentés idő- pontjában érvényes visszavásárlási összeg kifizetését.
AUTOMATIKUS ÁTVEZETÉS
178. Amennyiben a szerződő az esedékességtől számított legalább 40 napig nem egyenlíti ki a szerződés esedékes rendszeres díját, és a szerződés ren- delkezik eseti egységekkel, a biztosító automatikus átvezetést kezdeményez.
179. Az automatikus átvezetés részleges visszavásárlásnak minősül, mely- nek eredményeként a biztosító – a részleges visszavásárlások végrehajtásá- ra vonatkozó időbeli hatály és visszavásárlási arányok szerint – eseti egysé- geket von el a szerződő egyéni számlájáról.
180. Az automatikus átvezetés során érvényesített elvonás legfeljebb akkora mértékű, hogy fedezet keletkezzen az esedékes, de elmaradt bizto- sítási díjak kiegyenlítésére. Az eseti egységek kivonása arányosan történik a szerződéshez tartozó eszközalapokból, az eseti egységek egyes eszköz- alapokban lévő darabszáma alapján.
181. Az eseti egységek formájában kivont összeget a biztosító a szerződés rendszeres díjaként számítja be, mely beérkezési idejének az automatikus átvezetés kezdeményezésének napja minősül.
KÖTVÉNYKÖLCSÖN
182. A biztosító kötvénykölcsönt nem nyújt.
BEFEKTETÉSSEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
183. A biztosító az Életív termék díjtartalékainak a befektetésére eszköz- alapokat hoz létre, amelyek különálló, elkülönített eszközállományt képez- nek a biztosító eszközei között. A fennálló, választható eszközalapok listá- ját és összetételét a Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezé- sek” című fejezete tartalmazza.
184. Az ajánlat megtételekor a szerződő a biztosító által aktuálisan felkí- nált lehetőségek közül megválasztja azt az eszközalapot vagy eszközala- pokat, melybe a biztosító a szerződő díjbefizetéseit befekteti. A maximáli- san választható eszközalapok számát, illetve az egy eszközalapba minimá- lisan befektethető összeget a Melléklet „Befektetéssel kapcsolatos rendel- kezések” című fejezete szabályozza.
185. Az egyszeri díj, a folyamatos díjak megtakarítási díjrésze, valamint az eseti díjak a szerződő által választott arányban fordítódnak az eszközalapok egységeinek megvásárlására.
186. A biztosító különböző típusú egységeket ír jóvá és tart nyilván a szer- ződő egyéni számláján. A Melléklet „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezé- sek” című fejezetében meghatározott szabályok figyelembevételével a biz- tosító kezdeti, felhalmozási és eseti egységeket különböztet meg.
187. Az egységek megvásárlása (allokáció) az esedékes és elmaradt díjak, valamint az eseti díjak biztosítóhoz való beérkezése után, a Melléklet és a Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezeté-
ben meghatározott munkanapon érvényes eladási árfolyamon történik. A szerződő által a szerződés szerint fizetendő díjon felüli túlfizetés esetén a
107. pont rendelkezései az irányadók. A díj befizetése és az egységek meg- vásárlása közötti időszakra a szerződőt kamat, illetve hozam nem illeti meg.
188. Az egységek árfolyama az eszközalap eszközértékének megfelelően alakul.
189. Az eszközalapok eszközeit a biztosító rendszeres időközönként (min- den értékelési napon) értékeli. Az értékelés során a biztosító meghatároz- za az egyes eszközalapok eszközértékét és az egységek vételi és eladási ár- folyamát.
190. A biztosító az eszközalapok eszközeinek értékelése során a befekte- tési alapok általános értékelési elvei szerint jár el, az eszközérték kiszámítá- sa elsődlegesen a közzétételi napon (T nap) elérhető tőzsdei, illetve má- sodpiaci árinformációkon alapul.
191. A jelen Feltételek alapján létrejött biztosítási szerződés esetében több- lethozam nem keletkezik.
192. Visszavásárlás, részleges visszavásárlás, eszközalap-váltás, illetve a biz- tosítási szerződés 11. pont szerinti felmondása esetén a biztosító a vissza- vásárlással, részleges visszavásárlással, eszközalap-váltással, illetve felmon- dással érintett egységeket az igény bejelentésének a biztosítóhoz történő beérkezése után a Melléklet és Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében megadott munkanapon, az eszközalapok legutolsó értékelése során kialakított árfolyamon váltja át. A bejelentés módjával és a beérkezés időpontjának meghatározásával kapcsolatban a Kondíciós Lista „Közlési- és változásbejelentési kötelezettség, jognyilatko- zatok” című fejezete tartalmaz rendelkezéseket.
193. A szerződő befektetéseinek elhelyezéséről és értékéről naponta infor- mációt kérhet a Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében megadott tájékozódási lehetőségeken.
194. Tekintettel arra, hogy ugyanazon a napon több költség elvonása, be- fizetett díj befektetése, megbízás végrehajtása és szolgáltatás teljesítése is esedékessé válhat, a biztosító ezek végrehajtása során a következő sorrend szerint jár el:
a. kezdeti költség elvonása;
b. adminisztrációs díjrész, kiegészítő biztosítások díjának elvonása, megta- karítási díjrész befektetése;
c. allokációs költség elvonása;
x. xxxxxxxx kezdeti költség elvonása (amennyiben a b. pontban történt befektetést megelőzően díjhátralék miatt a biztosító korábban nem tudta érvényesíteni az elmaradt díjrészlet(ek)et terhelő kezdeti költsé- get);
e. elhatárolt költségek érvényesítése felhalmozási, eseti befektetési egysé- gekből;
f. részleges visszavásárlási szolgáltatás miatti egységváltozás érvényesítése;
g. eszközalap-váltási megbízás miatti egységváltozás érvényesítése, esz- közalap-váltás költségének elvonása;
h. HozamMonitor Szolgáltatások által kezdeményezett eszközalap-váltás miatti egységváltozás érvényesítése;
i. szerződéskezelési költség elvonása;
j. eszközalap-kezelési költség elvonása;
k. HozamMonitor Szolgáltatások költségének elvonása;
l. kockázati költség elvonása;
m. haláleseti szolgáltatás miatti egységváltozás érvényesítése;
n. ügyfél kérésére kiállított értesítő költségének elvonása;
o. rendszeres pénzkivonási szolgáltatás miatti egységváltozás érvényesíté- se, rendszeres pénzkivonás költségének elvonása;
p. visszavásárlási, lejárati szolgáltatás miatti egységváltozás érvényesítése.
195. A múltban elért hozamok jövőbeli kötelezettséget nem jelen- tenek, ez igaz a biztosító kínálatában szereplő eszközalapok múlt-
beli teljesítményére is. Elsősorban a részvényekre jellemző a változó hozam, az időnkénti árfolyamcsökkenés. A biztosítási szolgáltatások és a biztosításhoz kapcsolódó maradékjogok összegét a befektetési eredmény befolyásolja, mivel mind a megtakarítási összeget, mind a teljes és részleges visszavásárlási összeget az eszközalapok eszközér- téke határozza meg.
196. Az ügyfél által kezdeményezett vagy a HozamMonitor Szolgál- tatások által indított tranzakciók (pl. eszközalap-váltás, átirányítás) végrehajtása során a biztosító nem vizsgálja adott tranzakció éssze- rűségét. A tranzakciókból eredő ezen kockázatot teljes egészében a szerződő viseli, a biztosítási feltételeknek megfelelően végrehajtott tranzakciók utólag nem módosíthatók.
AZ ESZKÖZALAPOK LÉTREHOZÁSA ÉS MEGSZÜNTETÉSE, TRANZAKCIÓK SZÜNETELTETÉSE
197. A biztosítónak lehetősége van új eszközalapok létrehozására és korábban bevezetett eszközalapok megszüntetésére is. Utóbbira abban az esetben kerülhet sor, ha az adott eszközalap(ok)ban elhe- lyezett megtakarítások összértéke nem elégséges a gazdaságos, a biztosító véleménye szerint jövedelmező és hatékony üzemeltetésé- hez, vagy ha az eszközalap más eszközalapba kerül beolvasztásra. Az eszközalap megszüntetésekor a biztosító a szerződőt legalább
45 nappal a tervezett megszüntetés előtt értesíti, és felajánlja a megszüntetésre kerülő eszközalapból bármely másik működő esz- közalap(ok)ba való költségmentes eszközalap-váltást. A biztosító a jelzett értesítőben tájékoztatja a szerződőt, hogy az eszközalap-vál- tásra vonatkozó, megadott határidőn belül történő rendelkezése hi- ányában melyik másik működő és legkisebb befektetési kockázatú eszközalapba történik az eszközalap-váltás a megszüntetésre kerülő eszközalap bevonásának hatályával. Bármely eszközalap választása esetén az adott eszközalap(ok)ba befektetett díjrészeket befekteté- si kockázat terheli, amely a Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsola- tos rendelkezések” című fejezetében részletezett kockázati ténye- zők befektetési egységek árfolyamának változására való hatásából ered. Ezt a befektetési kockázatot a szerződő viseli. A biztosító rész- ben átvállalhatja a befektetési kockázatot a szerződőtől azzal, hogy az egyes eszközalapokban elhelyezett megtakarításokra tőke- és/vagy hozamvédelmet ígér. Az egyes eszközalapokban elhelyezett megtakarításokra vonatkozó tőke- és/vagy hozamvédelem ígéretét az egyes eszközalapok befektetési politikája tartalmazza.
198. Az eszközalapok egységeivel kapcsolatos tranzakciók (halálese- ti vagy lejárati szolgáltatás, teljes vagy részleges visszavásárlás, rend- szeres pénzkivonás, eszközalap-váltás) az ügyfelek érdekében rend- kívüli esetben, elháríthatatlan külső ok miatt felfüggeszthetők, amennyiben az eszközalap nettó eszközértéke, illetve egységeinek árfolyama nem állapítható meg megbízhatóan; különösen, ha az adott eszközalap utolsó érvényes nettó eszközértékének 10%-át meghaladó nagyságú eszközállományra vonatkozóan a forgalma- zást, értékelést felfüggesztik, vagy az eszközalap eszközei részben vagy egészben illikviddé váltak. Az eszközalap felfüggesztését a biz- tosító az annak okául szolgáló körülményről való tudomásszerzését követően haladéktalanul végrehajtja arra az értékelési napra (az eszközalap-felfüggesztés kezdő időpontja) visszamenő hatállyal, amely értékelési napot megelőzően az utolsó alkalommal megálla- pítható volt az eszközalap nettó eszközértéke. A biztosító a tranz- akciók (haláleseti vagy lejárati szolgáltatás, teljes vagy részleges visszavásárlás, rendszeres pénzkivonás, eszközalap-váltás) felfüg- gesztésének tényét és annak okát a honlapján, valamint ügyfélszol- gálati irodáiban hirdetménnyel közzéteszi. Szintén a honlapon teszi közzé, amennyiben a rendkívüli helyzet elmúltával a tranzakciók (haláleseti vagy lejárati szolgáltatás, teljes vagy részleges visszavá- sárlás, rendszeres pénzkivonás, eszközalap-váltás) végzésének lehe- tősége újra elérhető lesz. Ez esetben a felfüggesztett tranzakciók (haláleseti vagy lejárati szolgáltatás, teljes vagy részleges visszavá-
sárlás, rendszeres pénzkivonás, eszközalap-váltás) a felfüggesztés után számított árfolyamon kerülnek végrehajtásra.
199. Az eszközalap felfüggesztésének tartama alatt – a biztosítási díj felfüggesztett eszközalapról való átirányítása kivételével – a felfüg- gesztett eszközalapot érintő tranzakciók (így különösen átváltás, rendszeres pénzkivonás, részleges visszavásárlás) nem teljesíthetőek. Amennyiben az eszközalap felfüggesztésének tartama a 30 napot meghaladja, akkor az eszközalap-felfüggesztés kezdő időpontját követő 35. napig a biztosító igazolható módon írásbeli tájékoztatást küld a felfüggesztett eszközalappal érintett valamennyi szerződő fél részére arról, hogy az eszközalap-felfüggesztés megszüntetését kö- vetően a biztosító akkor teljesíti ezeket a tranzakciókat, ha azok tel- jesítésére vonatkozóan a szerződő az eszközalap-felfüggesztés meg- szüntetését követően ismételten rendelkezést ad. Amennyiben a be- fizetett díjat a szerződés, illetve az ügyfél rendelkezése alapján a biztosítónak a felfüggesztett eszközalapba kellene befektetnie, a biztosító – a szerződés vagy az szerződő fél eltérő rendelkezése hiá- nyában – köteles a díjat elkülönítetten nyilvántartani. Ha a fenti esetben az eszközalap felfüggesztésének tartama a 30 napot meg- haladja, akkor az eszközalap-felfüggesztés kezdő időpontját követő
35. napig a biztosító igazolható módon írásbeli tájékoztatást küld az érintett szerződő fél részére arról, hogy az elkülönítetten nyilván- tartott és az eszközalap-felfüggesztés időtartama alatt beérkező díjat mely másik, fel nem függesztett eszközalapba irányítja át – azzal ellentétes ügyfélrendelkezés hiányában – az eszközalap-fel- függesztés kezdő időpontját követő 45. naptól.
200. Az eszközalap felfüggesztésének tartama alatt a szerződésben meghatározott időpont elérése (lejárat) mint biztosítási esemény be- következése vagy a szerződés teljes visszavásárlása esetében a bizto- sító a szerződő fél számlája aktuális egyenlegének értékét a felfüg- gesztett eszközalap befektetési egységeinek figyelmen kívül hagyá- sával állapítja meg. A biztosító a fenti esetekben az eszközalap-fel- függesztés megszüntetését követő 15 napon belül – amennyiben a
203. pontban írt feltétel nem áll fenn – köteles a szerződő fél szám- láján a felfüggesztett eszközalap befektetési egységeiből nyilván- tartott befektetési egységeknek az eszközalap-felfüggesztés meg- szüntetését követő első ismert árfolyamán számított aktuális értékét vagy ugyanezen az árfolyamon a visszavásárlásra vonatkozó szerző- déses rendelkezések szerinti összeget kifizetni.
201. A biztosító haláleseti (kockázati) szolgáltatása teljesítését az eszközalap felfüggesztése annyiban érinti, hogy a biztosító a szer- ződő fél számlája aktuális egyenlegének értékét a felfüggesztett eszközalap befektetési egységeinek az eszközalap-felfüggesztést megelőző utolsó ismert árfolyama alapján határozza meg, és a biz- tosítási szerződés szerinti kifizetési kötelezettségét a biztosító az eszközalap felfüggesztésének tartama alatt is a fentiek alapján meg- határozott értékben teljesíti, a felfüggesztett eszközalap befekteté- si egységei tekintetében teljesítendő szolgáltatásrész vonatkozásá- ban azonban biztosítottanként legfeljebb 30 millió forint összegha- tárig. Az eszközalap-felfüggesztés megszüntetését követő 15 napon belül az eszközalap-felfüggesztés megszüntetését követő első is- mert árfolyamon a biztosító a felfüggesztett eszközalap befektetési egységei tekintetében teljesítendő haláleseti (kockázati) szolgálta- tásrészt újra megállapítja, és amennyiben ez meghaladja a korábban erre kifizetett összeget, akkor a különbözetet utólag kifizeti. Amennyiben a 203. pontban írt feltétel fennáll, akkor a biztosító a fenti újbóli megállapítást és a különbözet kifizetését a 203. pontban írt elszámolás keretében teljesíti.
202. Az eszközalap-felfüggesztés időtartama legfeljebb 1 év, ame- lyet a biztosító indokolt esetben összesen további 1 évvel meg- hosszabbíthat. A biztosító a meghosszabbításról szóló döntését az eszközalap-felfüggesztés időtartamának lejártát legalább 15 nappal megelőzően, figyelemfelhívásra alkalmas módon közzéteszi a hon-
lapján, valamint kifüggeszti az ügyfélszolgálati irodáiban. A biztosí- tó az eszközalap-felfüggesztést haladéktalanul megszünteti:
a. az eszközalap-felfüggesztés időtartamának lejártát követően;
b. az eszközalap-felfüggesztés okául szolgáló körülmény megszű- néséről való tudomásszerzését követően vagy
x. xxxxxxxxxx azt a Felügyelet határozatban elrendeli.
203. Amennyiben az eszközalap-felfüggesztés 202. pont szerinti megszüntetésekor az eszközalap nettó eszközértéke, illetve ezzel együtt a befektetési egységeknek az árfolyama továbbra sem álla- pítható meg azért, mert az eszközalap eszközei részben vagy egész- ben illikvid eszközök, akkor a biztosító az eszközalapot megszünte- ti, és az ügyfelekkel – a megszüntetéskori aktuális piaci helyzet ala- pul vételével – elszámol.
204. Az eszközalap-felfüggesztés kezdő időpontját követő 30 napon belül a biztosító – a szerződő felek közötti egyenlő elbánás elvének biztosítása és a biztosító eszközalappal kapcsolatos szolgáltatásai- nak folyamatos fenntartása érdekében – az illikviddé vált eszközö- ket és az eszközalap egyéb, nem illikvid eszközeit szétválasztja (az eszközalapot illikvid és nem illikvid eszközöket tartalmazó utódesz- közalapokra bontja, a továbbiakban: szétválasztás) akkor, ha az esz- közalap utolsó ismert nettó eszközértékének legfeljebb 75%-át kép- viselő eszközök váltak illikviddé. A szétválasztás végrehajtásával egyidejűleg a nem illikvid eszközöket tartalmazó utódeszközalap vonatkozásában az eszközalap-felfüggesztés megszűnik, és az önál- ló eszközalapként működik tovább. Garantált eszközalap esetén – függetlenül az illikvid eszközök hányadától – a teljes eszközalap fel- függesztésre kerül. Ebben az esetben a garancia lejáratakor a bizto- sító az eredeti szerződéses feltételek szerint köteles elszámolni az ügyfelekkel. A szétválasztás esetében az illikviddé vált eszközöket elkülönítetten, ugyancsak önálló eszközalapként kell nyilvántartani, amelyre vonatkozóan az eszközalap-felfüggesztés a 198-201. pon- tokban írottak szerint marad érvényben azzal, hogy az eszközalap- felfüggesztés kezdő időpontjának az eredeti eszközalap-felfüggesz- tés kezdő időpontját kell tekinteni. A szétválasztás következtében az eredeti eszközalap megszűnik, amelynek során az eredeti eszköz- alap befektetési egységeit ügyfelenként olyan arányban kell az illik- vid és nem illikvid eszközöket tartalmazó utód-eszközalapokhoz rendelni, amilyen arányt az illikvid és nem illikvid eszközök az ere- deti eszközalap utolsó ismert nettó eszközértékén belül képviseltek. Szétválasztás esetén a 199. pontban szereplő tájékoztatási kötele- zettség kiegészül a szétválasztásról szóló értesítéssel.
205. Az eszközalap-felfüggesztés és szétválasztás a szerződő fél díj- fizetési kötelezettségét és a biztosító szolgáltatási kötelezettségét – e fejezet rendelkezéseit figyelembe véve – nem szünteti meg.
BEFEKETETÉSI EGYSÉGEK FELOSZTÁSA ÉS ÖSSZEVONÁSA
206. A biztosító jogosult a biztosítás tartama során bármely eszközalap egységeinek felosztására vagy összevonására, amely megváltoztathatja az eszközalapban lévő egységek számát és árfolyamát. Ez a művelet azonban csak technikai jelentőségű, és az eszközalapban, valamint az egyéni szám- lán lévő egységek összértékét nem befolyásolja. Az esetleges felosztás vagy összevonás következtében az egyéni számlán lévő egységek száma és ár- folyama az érintett eszközalapban olyan módon követi le a végrehajtott vál- tozást, hogy az egységszám és árfolyam egymással ellentétes változása alapján az egységek értéke változatlan marad.
ESZKÖZALAP-VÁLTÁS
207. A szerződőnek a Melléklet „Eszközalap-váltás” című fejezetében fog- laltak alapján írásban eszközalap-váltást kérhet.
208. Új eszközalap választásakor (eszközalap-váltás) a szerződő egyéni
számláján lévő egységek az igény beérkezésétől számított, a Melléklet és Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezete szerinti munkanapon, a legközelebbi értékelés során meghatározott ár- folyamon kerülnek átváltásra a szerződő által választott új eszközalap(ok) egységeire. A biztosító az eredeti eszközalapban lévő egységek vételi ár- folyamon számolt értékét az új eszközalap eladási árfolyama alapján váltja át új egységekké. Az átváltás költsége az átváltásra kerülő egysé- gek vételi árfolyamon számított értékének a Kondíciós Lista „Eszközalap- váltás” című fejezetében megadott mértéke, de minimum és maximum a Melléklet azonos című fejezetében meghatározott összeg. Az átváltás költségét a biztosító a befektetési egységekből vonja el az átváltást kö- vetően.
209. Eszközalap-váltás során a szerződő külön rendelkezhet a kezde- ti/felhalmozási befektetési egységek, és külön az eseti befektetési egységek tekintetében.
210. Az eszközalap-váltással a szerződő már meglévő befektetési egységei az eszközalap-váltást követően fizetett megtakarítási díjrészekkel, eseti dí- jakkal együtt a választott arányban és eszközalaponkénti megbontásban kerülnek átváltásra, illetve befektetésre.
211. Eszközalap-váltás után a szerződő 30 napon belül írásbeli tájékozta- tást kap új egységei típusáról, számáról, a változtatás során alkalmazott ár- folyamról és egyéni számlája új egyenlegéről.
ÁTIRÁNYÍTÁS
212. A szerződőnek a Melléklet „Átirányítás” című fejezetében foglaltak alapján lehetősége van átirányítás kérésére szerződése vonatkozásában.
213. Az átirányítással a szerződő az átirányítást követően fizetett folyama- tos megtakarítási díjrészek és eseti díjak egyes eszközalapokba történő be- fektetési arányát változtatja meg a már meglévő befektetési egységek át- váltása nélkül. A szerződő átirányításra vonatkozó kérelmének biztosítóhoz történő beérkezését követően, a Melléklet és Kondíciós Lista „Befektetés- sel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében meghatározott munkana- pon vagy ezt követően befektetett díjakra az átirányítási megbízásban meghatározott arányokat veszi figyelembe a biztosító. Az átirányítás a szer- ződő kérésére bármikor megváltoztatható.
214. Átirányítás során a szerződő külön rendelkezhet a kezdeti/felhalmozási befektetési egységek és külön az eseti befektetési egységek tekintetében.
215. Az átirányítás költsége megbízásonként legfeljebb a Melléklet „Átirá- nyítás” című fejezetében található mértékkel lehet egyenlő, aktuális mér- tékét a Kondíciós Lista azonos című fejezete tartalmazza. Az átirányítás költségét a biztosító a szerződő egyéni számláján már meglévő, folyamatos megtakarítási díjrészekből és eseti díjakból képzett befektetési egységek csökkentésén keresztül vonja le.
216. Az átirányítás hatályba lépését követően a biztosító 30 napon belül ér- tesíti a szerződőt a bejegyzett módosításról, az átirányítás bejegyzésekor le- vont költségekről, a jövőben beérkező díjak befektetéséhez választott esz- közalapokról és azok arányáról.
HOZAMMONITOR SZOLGÁLTATÁSOK
217. A szerződő automatizált eszközalap-váltási szolgáltatásokat vehet igénybe biztosítási szerződéséhez előre összeállított csomagok keretében, melyek a következő szolgáltatásokból tartalmazhatnak – az alább, il- letve a Melléklet és Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében megadott korlátozások figyelembe vételével – egyet vagy többet:
a. Stop-loss szolgáltatás;
b. Hozamvadász szolgáltatás;
c. Profitvédelem szolgáltatás.
218. Hozamvadász szolgáltatás önmagában nem választható a Ho- zamMonitor Szolgáltatások csomagjaként, az kizárólag a Stop-loss szolgáltatással egyszerre, egy időben aktiválható, függetlenül attól, hogy a szolgáltatáscsomagba választ-e a szerződő egyéb szolgálta- tást.
219. A szerződő a HozamMonitor Szolgáltatásoknak egyszerre csak egy csomagját veheti igénybe. Egy új szolgáltatáscsomag választásának feltéte- le, hogy ne legyen érvényben más szolgáltatáscsomag.
220. A HozamMonitor Szolgáltatások egy választott csomagjához később nem kapcsolható hozzá új szolgáltatás, és nem is választható le róla. Amennyiben a szerződéshez tartozó szolgáltatások körén a szerződő mó- dosítást kíván végrehajtani, az kizárólag a HozamMonitor Szolgáltatások meglévő csomagjának megszüntetésével és új választásával lehetséges.
221. A szerződőnek a tartam során a HozamMonitor Szolgáltatások vala- mely csomagjának választására vagy felmondására vonatkozó megbízása a szerződő igényének a biztosítóhoz történő beérkezését követően, a Mel- léklet és Kondíciós Lista „HozamMonitor Szolgáltatások” című fejezetében meghatározott munkanapon lép hatályba. Valamely szolgáltatáscsomag választása és felmondása hatályba lépésének napja egyben a szolgáltatás- csomag által nyújtott összes szolgáltatás aktiválási és deaktiválási napjának minősül.
222. A HozamMonitor Szolgáltatások valamely csomagjának igénybe véte- lét, illetve megszüntetését a szerződő a Kondíciós Lista „Közlési- és válto- zásbejelentési kötelezettség, jognyilatkozatok” című fejezetében megadott közlési módokon kérheti a biztosítótól.
223. A HozamMonitor Szolgáltatások csomagjának költsége a szolgálta- táscsomagot alkotó szolgáltatások költségének összege. A szolgáltatások költségei külön tételként kerülnek levonásra az egyes szolgáltatások leírá- sánál megadott módon. A biztosító jogosult arra, hogy kedvezményt nyújt- son az egyes szolgáltatások költségéből. A költségekről, esetleges kedvez- mények mértékéről és azok feltételéről a Melléklet és Kondíciós Lista adott szolgáltatásokról szóló külön fejezetei rendelkeznek.
224. A szolgáltatások költsége folyamatos díjfizetésű szerződések eseté- ben a felhalmozási befektetési egységekből kerülhet elvonásra, de ameny- nyiben a szerződés nem rendelkezik (elegendő) felhalmozási egységgel, az esetlegesen rendelkezésre álló felhalmozási egységekből történő részleges érvényesítést követően a biztosító jogosult a rendelkezésre álló eseti egy- ségekből is érvényesíteni a fennmaradó költségrészt. Amennyiben a folya- matos díjas szerződés nem rendelkezik elegendő felhalmozási és eseti egy- séggel a költség teljes érvényesítéséhez, a biztosító a költséget a rendel- kezésre álló fedezet erejéig vonja csak el, a fennmaradó részt pedig elha- tárolja. Minden újabb felhalmozási és eseti egység befektetésekor a bizto- sító a lehetséges mértékig érvényesíti elhatárolt költségeit, a fennmaradó elhatárolt költségek mértéke ilyenkor ennek megfelelően lecsökken. A biz- tosító jogosult a biztosítási, visszavásárlási, részleges visszavásárlási össze- get, rendszeres pénzkivonási szolgáltatási összeget az elhatárolt költsé- gekkel csökkenteni.
225. Egyszeri díjfizetésű szerződések esetén a szolgáltatás költsége a kez- deti és felhalmozási befektetési egységekből kerülhet elvonásra, oly mó- don, hogy a biztosító a kezdeti egységek számát csak akkor csökkenti, ha nem áll rendelkezésre elegendő számú felhalmozási egység. A költséget a biztosító minden esetben az elvonás esedékességekor érvényesíti, elhatáro- lásra nem kerül sor.
226. A HozamMonitor Szolgáltatások által végrehajtott tranzakciókról a biztosító – a szerződő kérése alapján, e-mailben és/vagy SMS-ben – értesí- tő szolgáltatás nyújt. Ennek keretében a biztosító a szerződő által megadott e-mail címre, mobiltelefonszámra értesítést küld az eszközalap-váltás té- nyéről a tranzakció végrehajtásának hatályával. Az SMS/e-mail küldése in- gyenes.
STOP-LOSS SZOLGÁLTATÁS
227. A szolgáltatás választása esetén minden olyan növekedési eszköz- alapra napi árfolyamfigyelést végez a biztosító, amelyben a szerződőnek megtakarítása van adott napon (Stop-loss árfolyamfigyelés).
228. A Stop-loss árfolyamfigyelés kezdő napja a szolgáltatás aktiválásának napja. Amennyiben a szolgáltatás aktiválva van, és a szerződő által kezde- ményezett eszközalap-váltás/átirányítás keretében új növekedési eszköz- alapba kerül a szerződő megtakarításának része vagy egésze, akkor az új növekedési eszközalap vonatkozásában is Stop-loss árfolyamfigyelés indul, melynek kezdő napja az eszközalapba tett első befektetés jóváírásának napja.
229. Amennyiben a szerződő valamely növekedési eszközalapjában elhe- lyezett megtakarítás teljes egészében kivonásra kerül, akkor adott növe- kedési eszközalap vonatkozásában a Stop-loss árfolyamfigyelés megszű- nik, és csak akkor indul újra, ha az eszközalapba a jövőben újra befekte- tés érkezik.
230. A szolgáltatás deaktiválásával a Stop-loss árfolyamfigyelés minden esz- közalapra megszűnik, az árfolyamfigyelés utolsó napja a deaktiválás napja.
231. Adott növekedési eszközalap vonatkozásában a biztosító minden Stop-loss árfolyamfigyelési napon összehasonlítja a növekedési eszköz- alap legfrissebb vételi árfolyamát a lokális maximummal. Amennyiben az árfolyam legalább a Stop-loss küszöbértéknek megfelelő mértékben alul- múlja a lokális maximumot, a biztosító automatikus eszközalap-váltás in- dítására ad jelzést (Stop-loss jelzés), melynek keretében az érintett növe- kedési eszközalapban elhelyezett valamennyi egység átváltásra kerül a biztonságos eszközalapba, valamint az eszközalap-váltás értelmében a jö- vőben beérkező folyamatos díjak szintén a biztonságos eszközalapba ke- rülnek.
232. A Stop-loss szolgáltatás által indított automatikus eszközalap- váltás a Stop-loss jelzés alapjául szolgáló árfolyam napját követően, a Melléklet és Kondíciós Lista „Stop-loss szolgáltatás” című fejezeté- ben meghatározott munkanapon érvényes árfolyamon és egység- számmal kerül végrehajtásra.
233. Mivel a Stop-loss jelzést követően, az automatikus eszközalap- váltás végrehajtásáig az árfolyamok felfelé és lefelé is változhat- nak – illetve figyelembe véve azt is, hogy a Stop-loss jelzés történ- hetett a Stop-loss küszöbértéknél alacsonyabb árfolyamon is – az automatikus eszközalap-váltás végrehajtásakor a szerződő a Stop- loss küszöbértéknek megfelelőnél kisebb vagy nagyobb vesztesé- get is elszenvedhet. Az ebből eredő kockázatot a szerződő viseli.
234. A Stop-loss szolgáltatás által indított valamennyi eszközalap-váltás in- gyenes. A szolgáltatás által kezdeményezett eszközalap-váltások nem szá- mítanak bele a szerződő számára esetlegesen biztosított ingyenes eszköz- alap-váltások számába sem.
235. A Stop-loss szolgáltatás havi költséggel rendelkezik, melynek mérté- két a Melléklet és Kondíciós Lista „Stop-loss szolgáltatás” című fejezete szabályozza. A költség alapja a szerződéshez tartozó, Stop-loss árfolyamfi- gyeléssel rendelkező növekedési eszközalapokban található befektetési egységeknek a költség esedékessége napján vett értéke. A költség minden biztosítási hónapban, a hónap első napján esedékes, amennyiben adott napon a szolgáltatás aktív.
HOZAMVADÁSZ SZOLGÁLTATÁS
236. A szolgáltatás választása esetén minden olyan növekedési eszköz- alapra napi árfolyamfigyelést végez a biztosító, amelyben a szerződőnek korábban megtakarítása volt, és az Stop-loss szolgáltatás révén a biztonsá- gos eszközalapba került (Hozamvadász árfolyamfigyelés).
237. A Hozamvadász árfolyamfigyelés kezdő napja adott növekedési esz- közalap vonatkozásában az a nap, amelyik napi árfolyammal a Stop-loss szolgáltatás alapján automatikus eszközalap-váltás történt.
238. A szolgáltatás deaktiválásával a Hozamvadász árfolyamfigyelés min- den eszközalapra megszűnik, az árfolyamfigyelés utolsó napja a deaktivá- lás napja.
239. Adott növekedési eszközalap vonatkozásában a biztosító minden Hozamvadász árfolyamfigyelési napon összehasonlítja a növekedési esz- közalap legfrissebb eladási árfolyamát a lokális minimummal. Amennyi- ben az árfolyam legalább a Hozamvadász küszöbértéknek megfelelő mér- tékben felülmúlja a lokális minimumot, a biztosító automatikus eszköz- alap-váltás indítására ad jelzést (Hozamvadász jelzés), melynek keretében a biztonságos eszközalapból visszaváltásra kerül az érintett növekedési eszközalapba a korábban onnan Stop-loss szolgáltatás alapján átváltott valamennyi egység.
240. Azon díjakból képzett egységek, melyek eredetileg az adott növeke- dési eszközalapba érkeztek volna, de Stop-loss révén a biztonságos eszköz- alapba kerültek átirányításra, a növekedési eszközalapba visszaváltható egységek számát növelik. A visszaváltást követően az ideiglenesen a biz- tonságos eszközalapba irányított díjak újra az eredeti növekedési eszköz- alapba kerülnek átirányításra.
241. A visszaváltható egységek számát csökkentheti az időközben történt valamennyi, egységelvonással járó költséglevonás, valamint az, ha a szer- ződő részleges visszavásárlás, rendszeres pénzkivonás keretében egysége- ket vont ki a biztonságos eszközalapból, illetve ha – több biztosított ese- tén – az eszközalap egységszáma haláleseti szolgáltatás miatt csökkent.
242. A Hozamvadász szolgáltatás által indított automatikus eszköz- alap-váltás a Hozamvadász jelzés alapjául szolgáló árfolyam napját követően, a Melléklet és Kondíciós Lista „Hozamvadász szolgálta- tás” című fejezetében meghatározott munkanapon érvényes árfo- lyamon és egységszámmal kerül végrehajtásra. Az automatikus esz- közalap-váltás végrehajtásakor kisebb és nagyobb is lehet a növeke- dési eszközalap elért árfolyamváltozása a Hozamvadász küszöbhöz képest, az ebből eredő kockázatot a szerződő viseli.
243. A Hozamvadász jelzést követően a Hozamvadász árfolyamfi- gyelés adott növekedési eszközalap vonatkozásában megszűnik.
244. A Hozamvadász árfolyamfigyelés megszűnik továbbá minden addig megfigyelt növekedési eszközalap vonatkozásában, ha a szer- ződő időközben eszközalap-váltási vagy átirányítási megbízást adott. A megszűnés hatálya a megbízások végrehajtásának napja.
245. A Hozamvadász szolgáltatás által indított valamennyi eszközalap-vál- tás ingyenes. A szolgáltatás által kezdeményezett eszközalap-váltások nem számítanak bele a szerződő számára esetlegesen biztosított ingyenes esz- közalap-váltások számába sem.
246. A Hozamvadász szolgáltatás havi költséggel rendelkezik, melynek mértékét a Melléklet és Kondíciós Lista „Hozamvadász szolgáltatás” című fejezete szabályozza. A költség alapja a szerződéshez tartozó biztonságos eszközalapban található azon befektetési egységeknek a költség esedékes- sége napján vett értéke, melyek tárgyai a Hozamvadász szolgáltatás miatti potenciális visszaváltásnak. A költség minden biztosítási hónapban, a hó- nap első napján esedékes, amennyiben adott napon a szolgáltatás aktív.
PROFITVÉDELEM SZOLGÁLTATÁS
247. A szolgáltatás választása esetén a biztosító minden biztosítási hónap- ban, a hónap utolsó napjának árfolyama alapján – a kezdeti költség elvo- nását követően – megvizsgálja a szerződő egyéni számlájának értékét a szerződéshez tartozó növekedési eszközalapok szintjén (Profitvédelem ér-
tékfigyelés). A vizsgálat a szolgáltatás aktiválását követően indul egészen addig, amíg a szolgáltatás deaktiválásra nem kerül.
248. Amennyiben a havi vizsgálat megállapítja, hogy valamely növekedési eszközalap tekintetében az egyéni számlaérték eléri az eszközalaphoz tar- tozó referenciaszint felső küszöbértékkel növelt értékét, a biztosító a biz- tonságos eszközalapba történő automatikus átváltás indítására ad jelzést (Profitvédelem jelzés). Az átváltás a Profitvédelem jelzés alapjául szol- gáló napot követően, a Melléklet és Kondíciós Lista „Profitvédelem szolgáltatás” című fejezetében meghatározott munkanapon érvé- nyes árfolyamon kerül végrehajtásra. Az automatikus eszközalap- váltás végrehajtásakor kisebb és nagyobb is lehet a növekedési esz- közalap értékének elért növekedése a Profitvédelem küszöbhöz ké- pest, az ebből eredő kockázatot a szerződő viseli.
249. A biztonságos eszközalapba akkora összeg kerül átváltásra az adott növekedési eszközalapból, hogy az abban maradó befektetési egységek ér- téke – azon a napon, amely napi árfolyamon az átváltás teljesül – ne csök- kenjen a referenciaszint alsó küszöbértékkel növelt értéke alá.
250. Az átváltásra kerülő összeg, amennyiben az eredeti eszközalapban többféle egységtípus található, arányosan történik az egyes egységtípusok egymáshoz viszonyított száma szerint.
251. A Profitvédelem szolgáltatás által indított eszközalap-váltás nem módosítja a jövőben fizetendő díjak eszközalapok közötti fel- osztási arányára vonatkozó, érvényben lévő rendelkezést. Az esz- közalap-váltás ilyenkor kizárólag a meglévő egységek átváltására korlátozódik.
252. A Profitvédelem szolgáltatás által indított valamennyi eszközalap-vál- tás ingyenes. A szolgáltatás által kezdeményezett eszközalap-váltások nem számítanak bele a szerződő számára esetlegesen biztosított ingyenes esz- közalap-váltások számába sem.
253. A Profitvédelem szolgáltatás havi költséggel rendelkezik, melynek mértékét a Melléklet és Kondíciós Lista „Profitvédelem szolgáltatás” című fejezete szabályozza. A költség alapja a szerződéshez tartozó, Profitvéde- lem árfolyamfigyeléssel rendelkező növekedési eszközalapokban található befektetési egységeknek a költség esedékessége napján vett értéke. A költ- ség minden biztosítási hónapban, a hónap első napján esedékes, amennyi- ben adott napon a szolgáltatás aktív.
A BIZTOSÍTÁSI ESEMÉNY BEJELENTÉSÉNEK MÓDJA, HATÁRIDEJE
254. A biztosítási eseményt annak bekövetkeztétől számított 8 napon belül be kell jelenteni a Kondíciós Lista „Közlési- és változásbejelentési kötele- zettség, jognyilatkozatok” című fejezetében megadott módon, a szükséges felvilágosításokat meg kell adni, és lehetővé kell tenni a bejelentés és a fel- világosítások tartalmának ellenőrzését. Ennek elmaradása esetén a biztosí- tó annyiban mentesül, amennyiben a biztosító kötelezettsége szempontjá- ból lényeges körülmények kideríthetetlenné válnak.
255. A szolgáltatás teljesítéséhez a biztosító a következő iratok bemuta- tását kérheti:
a. a biztosítási kötvény (leadását is) és az utolsó díjfizetést igazoló nyugta;
b. a biztosított születési idejét hitelt érdemlően igazoló okirat;
c. halotti anyakönyvi kivonat;
d. a halál okát igazoló halottvizsgálati bizonyítvány, boncolási jegyzőkönyv, és igazságügyi orvosszakértői vizsgálat eredményei;
e. a közlési kötelezettség vizsgálatához a kezelőorvosi orvosi dokumentá- ciók, orvosi vizsgálat eredményei, orvosszakértői véleményezések;
f. a jelen Feltételekben meghatározott mentesülési esetek és kizárt koc- kázatok ellenőrzéséhez szükséges hatósági eljárás során keletkezett iratok és orvosszakértői dokumentációk;
g. a szerződő és kedvezményezett azonosítását hitelt érdemlően igazoló
okirat, alapító okirat, jogerős hagyatéki végzés, öröklési bizonyítvány, jogerős gyámhatósági határozat.
256. Az okiratok beszerzésének költségei a kedvezményezettet terhelik, beleértve a 255. pontban előírt orvosi és hatósági eljárásokra vonatkozó iratok, dokumentációk hiteles magyar nyelvű fordítását.
A BIZTOSÍTÓ TELJESÍTÉSE
257. Az alábbi rendelkezések irányadóak a biztosítási eseményből eredő biztosítási szolgáltatás, illetve visszavásárlás, részleges visszavásárlás, rend- szeres pénzkivonás érvényesítéséből eredő kifizetések (továbbiakban együttesen biztosítási szolgáltatások) tekintetében.
258. Az elhatárolt, de még le nem vont költségeket a biztosító valamennyi szolgáltatásának összegéből jogosult levonni.
259. A biztosító a szolgáltatását a teljesítéshez szükséges utolsó dokumen- tum beérkezését követő – rendszeres pénzkivonás esetén az esedékességet követő – 15 napon belül teljesíti.
260. A kifizethető összegből a biztosító levonja a mindenkor hatályos jog- szabályok alapján a kifizetést terhelő esetleges közterheket, és a fennmara- dó összeget fizeti ki az arra jogosult részére.
261. A biztosító szolgáltatásának teljesítése bankszámlára történik a szerződés devizanemében.
262. A szerződő a biztosító teljesítését követő 30 napon belül írásbeli el- számolást kap a biztosító szolgáltatásáról, az egyéni számla szolgáltatás- kori egyenlegéről és egységszámáról, valamint a kifizetett összegről. Amennyiben a szolgáltatással nem szűnt meg a szerződés, a biztosító tá- jékoztat az egyéni számla új egyenlegéről és az egységek új számáról is.
A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS MEGSZŰNÉSE
263. A biztosítási szerződés megszűnik:
a. a biztosított (több biztosított esetén az utolsó élő biztosított) halála ese- tén, a biztosított halálával;
b. a biztosított (több biztosított esetén az utolsó élő biztosított) életben léte esetén a biztosítási tartam lejártával;
c. a szerződés visszavásárlása esetén a szerződő visszavásárlási igényének bejelentését követően, a szolgáltatás-számítás napjával;
d. a díjfizetés elmulasztása esetén a biztosító által küldött írásbeli felszólí- tásban megállapított 30 napos határidő eredménytelen elteltével az esedékességre visszamenő hatállyal, feltéve, hogy a szerződés díjfizeté- se még nem szüneteltethető, nincs lehetőség automatikus átvezetésre, vagy a szerződés nem rendelkezik nullánál nagyobb visszavásárlási ér- tékkel;
e. a szerződés 11. és 12. pontban foglaltak szerinti, szerződő általi fel- mondása esetén;
f. a 14. pontban feltüntetett esetben;
x. xxxxxxxxxx a biztosító fedezethiány miatt nem tudja érvényesíteni a befektetési egységekből valamely esedékes költségét, illetve ha az egyéni számla értéke nem éri el az elhatárolt költségek összegét.
EGYÉB RENDELKEZÉSEK ÉS SZABÁLYOK
264. A kötvény megsemmisülése vagy elvesztése esetén a biztosító a szer- ződő fél írásbeli nyilatkozatára az eredeti kötvényről a kérelem kézhezvéte- létől számított 60 napon belül hiteles másolatot állít ki, miután az okirat megsemmisüléséről vagy elvesztéséről a kérelmező írásban, teljes bizonyí- tóerejű magánokiratban nyilatkozatot tett. A hiteles másolat kiadásával egyidejűleg az eredeti kötvény hatályát veszti. A hiteles másolat kiállításá- nak költségei a kérelmezőt terhelik.
265. A biztosításból eredő igények elévülési ideje 5 év, a biztosítási szerző-
dés lejáratával – amennyiben a kedvezményezett szolgáltatási igényét nem jelenti be – a lejárati szolgáltatás összege kamatmentes számlára kerül.
266. A jelen Feltételek alapján létrejövő biztosítási szerződés vonatkozásá- ban az alkalmazandó jog a magyar jog. A jelen Feltételekben nem szabá- lyozott kérdések vonatkozásában a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi
V. törvény és az egyéb hatályos magyar jogszabályok rendelkezései irány- adók.
267. A személyes adatkezelésre vonatkozó elvi és gyakorlati tudni- valók, a biztosító elérhetőségeire (levelezési cím, telefonszám, hon- lapcím), felügyeleti szervére és a biztosítási szerződésekkel kapcso- latos fogyasztóvédelmi eljárásokra vonatkozó tájékoztatás jelen fel- tételek részét képező, Tudnivalók elnevezésű külön dokumentum- ban találhatóak.
A KORÁBBAN ALKALMAZOTT FELTÉTELEKTŐL TÖRTÉNŐ LÉNYEGES ELTÉRÉS
268. A biztosító által a jelen feltételek hatálydátumát megelőzően alkal- mazott Életív Program Életbiztosítási Feltételek és a jelen feltételek több rendelkezése eltér egymástól a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (hatályba lépés: 2014. március 15.) új rendelkezéseire tekintettel.
269. Az eltérések különösen a következő rendelkezések között találhatóak:
– bevezető rendelkezések;
– a biztosítási szerződés létrejötte;
– a biztosítási szerződés szerződő általi rendes felmondása;
– a biztosítási kockázat jelentős növekedése;
– az egészségügyi kockázatfelmérés;
– a szerződőnek a biztosítottal szemben fennálló tájékoztatási kötelezett- sége;
– a kedvezményezett kijelölésének szerződő általi hatályban tartása;
– a közlésre és változásbejelentésre irányuló kötelezettség;
– a díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következménye;
– az újra érvénybe helyezés;
– a biztosítási szerződés megszűnése.
270. Ezeket az eltéréseket, valamint a biztosító mentesülésére, a bizto- sító szolgáltatása korlátozására és kizárására vonatkozó rendelkezé- seket a jelen feltételek figyelemfelhívásra alkalmas módon, félkövér betű- típussal tartalmazzák.
AZ ÉLETBIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉSRE VONATKOZÓ ADÓZÁSSAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
271. A tájékoztatás a 2014. január 1-jén hatályos jogszabályokon alapul, amelyek változhatnak. Az ügyfeleknek az alábbiakban felsorolt, az adózási kérdésekre vonatkozó alapvető szabályokat meghatározó jogszabályokat, azok változásait célszerű nyomon követniük.
a. Természetes személyek esetén:
a/1. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény; a/2. az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény;
a/3. az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény.
b. Munkáltatónak, kifizetőnek, illetve jogi személynek minősülő szerződők esetén az előbbieken túl:
b/1. a társasági adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. tör- vény;
b/2. az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény.
272. Természetes személy szerződő, biztosított, illetve kedvezményezett esetén az életbiztosítási szerződések legfontosabb adózási jellemzői, vala- mint előnyei a következők:
a. A biztosító szolgáltatása mentes az örökösödési illeték alól.
b. Adómentes biztosítói szolgáltatás a személybiztosítás alapján nyújtott halál esetére szóló biztosítási, nyugdíjbiztosítási, járadékbiztosítási, bal- esetbiztosítási és betegségbiztosítási szolgáltatás. Az adómentes jövedel-
met a magánszemélynek az adóbevallásában nem kell szerepeltetnie.
c. A biztosító lejárati, visszavásárlási, részleges visszavásárlási, rendszeres pénzkivonási szolgáltatása után, valamint automatikus átvezetés során adóköteles kamatjövedelem keletkezhet, ha a magánszemély által befi- zetett, valamint más személy által befizetett adókötelesnek minősülő díjak együttes – részleges pénzkivonás esetén arányos – összegét a biz- tosítói kifizetés meghaladja. Az előbbi szabály vonatkozásában nem mi- nősül befizetett díjnak a törvény által meghatározott kockázati biztosí- tási díj. Az adóköteles kamatjövedelmet 16% mértékű kamatadó és – a törvényben szabályozott kivételszabályoktól eltekintve – 6% mértékű egészségügyi hozzájárulás terheli, amelyeket a biztosító a kifizetés idő- pontjában levon és befizet az adóhatóságnak, és amelyekről a biztosító igazolást ad a magánszemélynek.
d. A kamatjövedelemmel és adófizetési kötelezettséggel kapcsolatban az alábbi kedvezmények illethetik meg a magánszemélyt:
d/1. a kamatjövedelem mint adóalap 50 százalékkal csökkenthető: egy- szeri díjas biztosítások esetén, ha a biztosító teljesítése az ajánlat aláírását követő 3. év elteltével, de az 5. év elteltét megelőzően történik, valamint rendszeres díjas biztosítások esetén, ha a bizto- sító teljesítése az ajánlat aláírását követő 6. év elteltével, de a 10. év elteltét megelőzően történik;
d/2. a kamatjövedelem mint adóalap 100 százalékkal csökkenthető (így az nem adóköteles): egyszeri díjas biztosítások esetén, ha a bizto- sító teljesítése az ajánlat aláírását követő 5. év elteltével történik, valamint rendszeres díjas biztosítások esetén, ha a biztosító teljesí- tése az ajánlat aláírását követő 10. év elteltével történik.
e. A kedvezményre jogosító időszakok számolása újraindul, ha a szerző- désen a rendszeres díjak (díjelőírások) olyan mértékű díjnövelésére (ide-
értve az indexálást is) kerül sor, mely növekedés az előző biztosítási évhez képest meghaladja a díjnövelés évét megelőző második évre vo- natkozó éves fogyasztói áremelkedés 30 százalékponttal növelt értékét.
f. Az eseti befizetések adókötelezettségének megállapítása a rendszeres és egyszeri díjaktól elkülönítetten történik.
g. Amennyiben a biztosításra befizetett díjak vagy a díjak egy része adó- mentesnek minősült (tipikusan a munkáltató által magánszemély biztosí- tottra kötött szerződések bizonyos eseteiben), úgy a szerződés módosítá- sakor vagy a módosítást követő rendelkezési jog gyakorláskor, szolgálta- táskor a magánszemély biztosítottnak vagy szerződőnek személyi jövede- lemadó és egészségügyi hozzájárulás fizetési kötelezettsége keletkezhet.
273. A fentieknél részletesebb adózási szabályok, a vonatkozó hatályos jogszabályok, valamint a munkáltatónak, kifizetőnek, illetve jogi sze- mélynek minősülő ügyfelekre vonatkozó adózási tudnivalók a xxx.xxxxxxxxxxxxxxxx.xx honlapon érhetőek el. A tájékoztatók átta- nulmányozása nem mentesít és nem is helyettesíti a hatályos adójogsza- bályok ismeretét és betartásának kötelezettségét.
A biztosító legfontosabb adatai
Név: Groupama Garancia Biztosító Zrt.
Székhely: Magyarország, 1051 Xxxxxxxx, Xxxxxxx 0. xxxx 00.
Levelezési cím: 1380 Budapest, Pf. 1049
Jogi formája: zártkörűen működő részvénytársaság (alapítva 1987) Cégjegyzékszám: Cg. 00-00-000000
Társaságunk a Fővárosi Törvényszék Cégbíróságánál került bejegyzésre.
Nyomtatványszám: 3018/6
Groupama Garancia Biztosító Zártkörûen Mûködô Részvénytársaság
Cím: 1051 Xxxxxxxx, Xxxxxxx 0. xxxx 00. – Levelezési cím: 1380 Budapest, Pf. 1049 – Internet: xxx.xxxxxxxxxxxxxxxx.xx Telefon: x00 0 000 0000 – Fax: x00 0 000 0000
Társaság székhelye: 1051 Xxxxxxxx, Xxxxxxx 0. xxxx 00. – Fôvárosi Törvényszék Cégbírósága: Cg. 00-00-000000