ÉLETÍV NYUGDÍJBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ
Az OTP Csoport partnere
ÉLETÍV NYUGDÍJBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ
Tartalomjegyzék
1.§ Általános rendelkezések, szerződés létrejötte 1
2.§ Fogalomtár 1
3.§ Biztosítási szerződés alanyai 2
4.§ biztosító szolgáltatása, biztosítási események 2
5.§ Tartam 2
6.§ Biztosítási díj 3
7.§ Eseti díj 3
8.§ Költségek 3
9.§ Értékkövetés (indexálás) 5
10.§ Visszavásárlás, részleges visszavásárlás 5
11.§ Rendszeres pénzkivonás 5
12.§ Díjfizetés szüneteltetése 6
13.§ Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések 6
14.§ Eszközalapváltás 7
15.§ Átirányítás 7
16.§ A biztosítási esemény bejelentésének módja, határideje 7
17.§ Járadékszolgáltatás 7
18.§ A biztosítási szerződés megszűnése 7
19.§ Az életbiztosítási szerződésre vonatkozó adózással kapcsolatos szabályok 8
20.§ Egyéb rendelkezések és szabályok 8
1.§ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK, SZERZŐDÉS LÉTREJÖTTE
Groupama Biztosító Zrt. – 1146 Xxxxxxxx, Xxxxxxxx xxxxxxxx xxxx 0/C Nyomtatványszám: 13459/1 – Hatályos 2017. január 1-jétől visszavonásig.
1. Az Életív Nyugdíjbiztosítás életbiztosítási szerződés (továbbiakban bizto- sítás) az alábbi dokumentumok szerinti tartalommal jön létre a Groupama Biztosító Zrt. (1146 Budapest, Erzsébet Xxxxxxxx xxxx 0/C, továbbiakban biz- tosító), valamint bármely személy (továbbiakban szerződő) között:
– jelen Xxxxxxx Xxxxxxxxxx;
– Megtakarítási Életbiztosítások Általános Feltételei és Ügyféltájékoztatója (továbbiakban Általános Feltételek);
– Életív Nyugdíjbiztosítás Kondíciós Lista (továbbiakban Kondíciós Lista);
– Groupama Biztosító Zrt. Eszközalap Tájékoztatója (továbbiakban Esz- közalap Tájékoztató);
– A személyes adatok kezelésére, valamint a biztosítási szerződéssel kap- csolatos panaszok ügyintézésére vonatkozó elvi és gyakorlati tudnivalók (továbbiakban Tudnivalók).
A jelen Különös Xxxxxxxxxx az Általános Feltételek szabályait egészíti ki az Általános Feltételek azonos című fejezeteiben a Különös Feltételekre utalt szabályok vonatkozásában, továbbá a „Díjfizetés szüneteltetése” című fe- jezetben meghatározza a díjmentesítés szabályait, a „Befektetéssel kapcso- latos rendelkezések” című fejezetben meghatározza a befektetéssel kap- csolatos szabályokat, a „Járadékszolgáltatás” című fejezetben meghatá- rozza a járadék formájában történő kifizetés feltételeit, illetve az „Értékkö- vetés (indexálás)” című fejezetben meghatározza a megtakarítási díjrész biztosítási évfordulón történő emelésére vonatkozó rendelkezéseket.
Amennyiben a jelen Különös Feltételek bármely rendelkezése eltér az Álta-
lános Feltételekben foglaltaktól, a jelen Különös Xxxxxxxxxx rendelkezései az irányadók.
A jelen Különös Feltételekben foglalt szabályok a biztosítás teljes tartama alatt hatályban maradnak, a biztosító egyoldalúan azokat nem módosíthat- ja, kivéve a jelen Különös Feltételek 2.§ 5. d. pontjában foglalt törvényi elő- írásnak való megfelelést célzó módosítást.
2. A jelen Különös Feltételek alapján megkötött biztosítás befektetési egy- ségekhez kötött életbiztosítás, ahol a befektetési kockázatot a szerződés szerint a szerződő viseli az esetleges járadékszolgáltatás indításáig. A jára- dékszolgáltatás tartama alatt a biztosítás hagyományos életbiztosításnak minősül, ebben az esetben a befektetési kockázatot a biztosító viseli.
3. A jelen Különös Feltételek alapján megkötött biztosítás a személyi jö- vedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény szerinti nyugdíjbiztosításnak minősül.
2.§ FOGALOMTÁR
1. Adójóváírás: a biztosításra adójóváírás igényelhető. Az adójóváírás az adóhatóság által a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény alapján megfizetett speciális eseti díj.
2. Adójóváírásból képzett befektetési egységek: az adójóváírások össze- géből képzett befektetési egységek.
3. Egyéni számla: a biztosító valamennyi szerződő számára szerződésen- ként egyéni számlát hoz létre, amelyen a megtakarítási díjrészek és eseti díjak, illetve adójóváírások ellenében vásárolt befektetési egységeket nyil- vántartja. Az egyéni számla értéke adott napon a nyilvántartott befekteté- si egységek aktuális árfolyamokkal vett összértéke. A biztosító a biztosítási évfordulót követő és a biztosítás megszűnését követő 15 napon belül írás- ban tájékoztatja a szerződőt az alábbiakról:
– a biztosítási szerződés számlájának aktuális helyzetéről;
– a biztosítási szerződés megkötésétől vagy az előző írásbeli tájékoztató időpontjától eltelt időszakban a biztosítási szerződésre beérkezett bizto- sítási díjakról, a biztosítási szerződéssel kapcsolatos költségekről, a szer- ződő által a biztosítási szerződés keretében igénybe vett szolgáltatások, maradékjogok értékéről és az eszközalapok között a szerződő utasításá- ra végrehajtott átcsoportosítás időpontjáról, arányáról, emellett
– a befektetési egységek árfolyamáról a tájékoztatás időpontjában.
4. Egységtípus: a biztosító felhalmozási, eseti és adójóváírásból képzett befektetési egységek típusait különbözteti meg.
5. Nyugdíjbiztosítás: olyan életbiztosítás, ahol a biztosító teljesítésére – a haláleseti szolgáltatást kivéve – a nyugdíjbiztosítási szerződés egész tarta- ma alatt a biztosított jogosult, és a biztosítói teljesítést a biztosított
a. halála;
b. társadalombiztosítási nyugellátásról szóló jogszabály szerinti saját jogú nyugellátásra való jogosultságának megszerzése (ez alatt a tényleges nyugdíjas állapotot kell érteni);
c. egészségi állapotának legalább 40%-os mértéket elérő károsodása (egészségkárosodás), feltéve, hogy a nyugdíjbiztosítási szerződés létre- jöttének időpontjában a biztosított egészségkárosodása a 40%-os mér- téket nem éri el (függetlenül attól, hogy rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásra jogosult-e vagy sem), vagy
d. a szerződés létrejöttekor érvényes öregségi nyugdíjkorhatár biztosított általi betöltése váltja ki, feltéve, hogy a nyugdíjbiztosítási szerződés létrejöttétől (az ajánlat vagy a szerződésmódosítás ügyfél részéről tör- ténő aláírásának napjától) a biztosító biztosítási eseményre tekintettel történő teljesítéséig (kivéve a biztosított halálát, a biztosított legalább 40%-os mértékű egészségkárosodását, valamint kivéve, ha a biztosí- tó teljesítése nem csökkenő összegű járadékszolgáltatás és a járadék- szolgáltatást a szerződés létrejöttétől számított legalább 10. év végé- ig vagy a biztosított haláláig nyújtják) legalább 10 év eltelik, azzal, hogy a nyugdíjbiztosítási szerződésnek az a-d. pontokban szereplő biztosítási eseményeket – a c. pont kivételével, ha a biztosított egész- ségkárosodása a nyugdíjbiztosítási szerződés létrejöttekor a 40%-os mértéket már eléri – tartalmaznia kell, és az a-d. pontokban szereplő biztosítási eseményeken kívül más biztosítási eseményt nem tartal- mazhat. Amennyiben a járadékszolgáltatás egy hónapra jutó várható összege az 5 ezer forintot nem éri el, a járadékszolgáltatás – a szer- ződés létrejöttétől számított 10. év letelte előtt – egy összegben is tel- jesíthető.
A biztosító a teljes tartam alatt fenntartja a jogot a szerződési feltételek egyoldalú módosítására, ha ezzel olyan feltételmódosítások történnek, me- lyek a mindenkor hatályos törvényi definíció szerinti nyugdíjbiztosítási fo- galomnak történő megfelelést szolgálják. A szerződés módosítási javaslatot a szerződő annak kézhezvételét követő 15 napon belül írásban visszauta- síthatja, amennyiben ezen határidőn belül nem nyilatkozik, a szerződés a biztosító által megküldöttek szerint módosul a módosítási javaslat kézhez- vételének hatályával.
3.§ BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS ALANYAI
1. Nem lehet biztosított az a személy, aki a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló jogszabály szerinti saját jogú öregségi nyugel- látásra jogosulttá vált a szerződéskötést megelőzően.
2. A biztosítás egy biztosítottra köthető, a hozzá esetlegesen megkö- tött kiegészítő biztosítások 1-10 biztosítottra köthetők.
3. A biztosított minimális belépési életkora 2 év, maximuma a „Tartam” című fejezetben leírt szabályoknak megfelelően az az életkor, ami még le- hetővé teszi a szerződéskötéskor érvényes öregségi nyugdíjkorhatár betöl-
téséig terjedő tartam választását, figyelembe véve a tartam minimális hosszára vonatkozó szabályt is.
4. Haláleseti kedvezményezett szabadon jelölhető szerződéskötéskor, illet- ve módosítható a tartam alatt. Az egyéb biztosítási események vonatkozá- sában (elérés, legalább 40%-os egészségkárosodás, nyugdíjszolgáltatási jogosultság megszerzése) a kedvezményezett a biztosítottal egyezik meg.
4.§ BIZTOSÍTÓ SZOLGÁLTATÁSA, BIZTOSÍTÁSI ESEMÉNYEK
1. A biztosítás biztosítási eseményei a következők:
a. a biztosítottnak a tartam alatt bekövetkezett halála;
b. a biztosított egészségi állapotának tartam alatt bekövetkező, legalább 40%-os mértéket elérő károsodása;
c. a biztosítottnak a tartam alatt a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló mindenkor hatályos jogszabály szerinti saját jogú öregségi nyug- ellátásra való jogosultságának megszerzése (tényleges nyugdíjas állapot bekövetkezése);
d. a biztosítottnak a biztosítás létrejöttekor érvényes öregségi nyugdíjkor- határ betöltése, azaz a szerződésben meghatározott időpont (tartam lejárata) elérése.
2. A biztosított halála és egészségkárosodása mint biztosítási események esetére vonatkozó kockázati biztosítási összeg mértéke 175 000 forint. A kockázati biztosítási összeg a szerződő által nem változtatható a tartam során. Díjfizetés szüneteltetése állapotban, valamint a megtakarítási időszak lejáratát követően a kockázati biztosítási összeg értéke nulla forint.
3. A biztosított halála mint biztosítási esemény esetén a haláleseti biztosí- tási összeg az egyéni számlának a haláleset biztosítónak történő bejelen- tése napján aktuális árfolyamokon számított összértéke, megnövelve a kockázati biztosítási összeggel, vagyis 175 000 forinttal. A biztosítottnak a várakozási időn belül baleset miatt bekövetkezett halála esetén a bizto- sító a teljes haláleseti biztosítási összeget kifizeti a kedvezményezett ré- szére.
4. A biztosított egészségkárosodása mint biztosítási esemény vonatkozásá- ban a biztosító szolgáltatása az egyéni számlának a biztosítási esemény biz- tosítónak történő bejelentése napján aktuális árfolyamokon számított össz- értéke, megnövelve a kockázati biztosítási összeggel, vagyis 175 000 fo- rinttal. A biztosító nem fizeti ki a kockázati biztosítási összeget az Ál- talános Feltételekben foglalt kizárási okokon túl olyan eseményre, amely a szerződés kockázatviselésének kezdete előtt diagnosztizált, rendszeres orvosi kezelést vagy rendszeres orvosi ellenőrzést igény- lő betegséggel vagy bekövetkezett balesetekkel, illetve az ezekből eredő egészségkárosodással okozati összefüggésben a szerződés fennállásának első öt évében következik be.
5. A biztosítás létrejöttekor érvényes öregségi nyugdíjkorhatár biztosított általi betöltésekor – vagyis a tartam végének elérésekor – a biztosító kifize- ti a lejárati biztosítási összeget a biztosított részére.
6. Amennyiben a biztosított a tartam alatt a társadalombiztosítási nyugel- látásról szóló jogszabály szerinti nyugdíjszolgáltatásra válik jogosulttá, a biztosító az egyéni számla nyugdíjjogosultság megszerzése mint biztosítási esemény biztosítónak történő bejelentése napján aktuális árfolyamokon számított összértékét fizeti ki a biztosított részére.
7. A biztosító egyösszegű szolgáltatását a biztosított, illetve az arra jogosult kedvezményezett egy összegben vagy járadék formájában, illetve a kettő kombinációjaként is kérheti.
5.§ TARTAM
1. A biztosítás tartama határozott.
2. A biztosítás minimális tartama 5 év, és a biztosított szerződéskötéskor ér- vényes öregségi nyugdíjkorhatárának várható betöltéséig tart. A 2017. ja-
nuár 1-jén hatályos szabályok alapján az öregségi nyugdíjkorhatárok az alábbiak:
Biztosított születési dátuma | Biztosítás lejárati dátuma |
1951. 12. 31. előtt | 62. születésnap |
1952. 01. 01. – 1952. 12. 31. | 62. születésnap utáni 183. nap |
1953. 01. 01. – 1953. 12. 31. | 63. születésnap |
1954. 01. 01. – 1954. 12. 31. | 63. születésnap utáni 183. nap |
1955. 01. 01. – 1955. 12. 31. | 64. születésnap |
1956. 01. 01. – 1956. 12. 31. | 64. születésnap utáni 183. nap |
1957. 01. 01. után | 65. születésnap |
3. A megtakarítási időszak megegyezik a tartammal, ha a tartam vége biz- tosítási évfordulóra esik (vagyis ha a tartam csak egész biztosítási évekből áll). Amennyiben a tartam vége nem biztosítási évfordulóra esik (vagyis a tartam utolsó éve nem egy teljes biztosítási év), akkor a megtakarítási idő- szak hossza a tartam egész éveinek felel meg.
6.§ BIZTOSÍTÁSI DÍJ
1. A biztosítási díj a kockázati díjrész, a díjbeszedési díjrész és a megtakarí- tási díjrész összege. Kiegészítő biztosítás kötése esetén annak díja szintén a biztosítási díj részét képezi.
2. A biztosítás devizaneme forint.
3. A biztosítás folyamatos díjfizetésű, a díjfizetés a szerződő választása sze- rint havi, negyedéves, féléves és éves rendszerességgel történhet.
4. A díjfizetés módja banki díjlehívás, banki átutalás vagy postai készpénz- átutalási megbízás lehet.
5. A biztosító a díjfizetés módja és gyakorisága alapján díjkedvez- ményt ad a díjbeszedési díjrészből a Kondíciós Lista „Biztosítási díj” című fejezetében meghatározottak szerint. Amennyiben a szerződő a díjfizetés módjára vagy gyakoriságára tekintettel díjkedvezmény- ben részesül, a díjfizetés módjának, illetve gyakoriságának megvál- toztatása esetén a kedvezményt elveszítheti a Kondíciós Lista „Biz- tosítási díj” című fejezetében meghatározott szabályok alapján.
6. Banki díjlehívásra adott meghatalmazás esetén, ha a biztosítási díj lehívása a szerződő érdekkörébe tartozó okból (ideértve a bank ér- dekkörébe tartozó okot is) nem hajtható végre, a biztosító jogosult a díjfizetési módot postai készpénzátutalási megbízásra módosítani.
7. A szerződő kérheti, hogy a kérelmét követő díjfizetési esedékességtől kez- dődően a fizetett megtakarítási díjrészt – az értékkövetéstől függetlenül – növelje meg vagy csökkentse le a biztosító. A szerződő kérelmét a bizto- sító – annak kézhezvételétől számított – 30 napon belül írásban tel- jesíti, amennyiben az megfelel a 8. pontban foglalt feltételeknek.
8. A megtakarítási díjrész fenti pontban írt csökkentését a szerződő a 2. biztosítási évfordulót követően kérheti, amennyiben a szerződő a biztosítási díjat legalább az első két biztosítási év tekintetében hi- ánytalanul megfizette. A megtakarítási díjrész a díjcsökkentés után sem lehet alacsonyabb a Kondíciós Lista „Biztosítási díj” című feje- zetében meghatározott, mindenkor hatályos minimális megtakarí- tási díjrésznél.
7.§ ESETI DÍJ
1. A szerződő a tartam alatt jogosult eseti díjak befizetésére. Az eseti díj mi- nimális értékére vonatkozó rendelkezés a Kondíciós Lista „Eseti díj” című fejezetében kerül meghatározásra, de az eseti díj minimális értéke nem lehet nagyobb, mint 40 000 forint.
2. Az eseti díj megfizetésének lehetséges módját a biztosító a Kondíciós Lista „Eseti díj” című fejezetében szabályozza.
3. Amennyiben valamely a szerződő által átutalt fizetmény nem azonosít- ható be egyértelműen eseti díjként, de eleget tesz a következő feltételek valamelyikének, a biztosító a teljes összeget eseti díjnak tekinti:
a. havi díjfizetési gyakoriság esetén, ha az átutalt összeg eléri a befekteté- se napján érvényes aktuális havi biztosítási díj négyszeresének és az eseti díj minimumának összegét;
b. havi díjfizetési gyakoriságtól eltérő díjfizetési gyakoriság esetén, ha az átutalt összeg eléri a befektetés napján érvényes aktuális gyakoriság szerinti biztosítási díjnak és az eseti díj minimumának összegét.
4. A biztosításra érkező adójóváírás összegét a biztosító eseti díjként keze- li, kivéve a jelen Különös Feltételekben külön megjelölt eseteket. Az adójó- váírásból képzett befektetési egységeket a biztosító elkülönülten kezeli és tartja nyilván a szerződő által befizetett eseti díjak ellenében jóváírt eseti befektetési egységektől.
5. A biztosításra érkező adójóváírás esetén nem érvényes az Általános Fel- tételek „Eseti díj” című fejezetében meghatározott, az eseti díj minimális nagyságára vonatkozó szabály.
8.§ KÖLTSÉGEK
1. Amennyiben egy adott költség elvonásakor a költségelvonásban érintett, meghatározott típusú (felhalmozási, eseti vagy adójóváírásból képzett) be- fektetési egységet az egyéni számlán több eszközalapban tart nyilván a biz- tosító, úgy az adott típusú befektetési egységből történő költségelvonás az elvonáskor aktuális, az adott típusú befektetési egység értékének eszköz- alapok közötti megbontási arányában történik.
A. Szerződő döntésétől független, kötelezően levonandó költségek
2. Kockázati díjrész: a biztosító haláleseti és egészségkárosodási többlet- szolgáltatásának (kockázati biztosítási összeg) fedezetéül szolgáló díjrész. A kockázati díjrész minden díjfizetési periódus kezdő napján esedékes és a biztosítási díj biztosítóhoz történő beérkezése napján, de legkorábban a biztosítási díj esedékességekor kerül elvonásra a biztosítás tartama alatt.
A kockázati díjrész a biztosításra befizetett biztosítási díjból kerül elvonásra. A biztosító minden megfizetett folyamatos biztosítási díjból elvonja az ese- dékes kockázati díjrészt, töredékdíj fizetése esetén a díjelőírás szerinti koc- kázati díjrész és a teljes díj arányában.
A kockázati díjrész alapja a kockázati biztosítási összeg, havi mértéke 0,167%, (havi 292 forint), negyedéves mértéke 0,501% (876 forint), fél-
éves mértéke 1,002% (1754 forint), éves mértéke 2,004% (évi 3507 fo- rint). A kockázati díjrész mértékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan nem módosíthatja.
3. Díjbeszedési díjrész: a biztosítási díj beszedésével kapcsolatos költsé- gek fedezetéül felszámított díjrész.
A díjbeszedési díjrész minden díjfizetési periódus kezdő napján esedékes, és a biztosítási díj biztosítóhoz történő beérkezése napján, de legkorábban a biztosítási díj esedékességekor kerül elvonásra a biztosítás tartama alatt.
A biztosító minden megfizetett folyamatos biztosítási díjból elvonja az ese- dékes díjbeszedési díjrészt, töredékdíj fizetése esetén a díjelőírás szerinti díj- beszedési díjrész és a teljes díj arányában.
A díjbeszedési díjrész mindenkori, fix összegben meghatározott értékét a Kondíciós Lista „Költségek” című fejezete határozza meg, ezáltal a díjbe- szedési díjrész értékét a biztosító a biztosítás tartama alatt egyoldalúan mó- dosíthatja. A díjbeszedési díjrész ebben az esetben sem lehet magasabb az alábbi összegnél:
– havi díjfizetési gyakoriság esetén havi 100 forintnál;
– negyedéves díjfizetési gyakoriság esetén negyedévente 300 forintnál;
– féléves díjfizetési gyakoriság esetén félévente 600 forintnál;
– éves díjfizetési gyakoriság esetén évi 1200 forintnál.
Fentiek alapján az esetleges díjfizetés szüneteltetés időszakát köve- tően történő díjfizetés helyreállítása esetében a díjbeszedési díjrész értéke – az aktuális állapotnak megfelelő újrakalkulálás következté- ben – megváltozhat.
4. Szerződéskötési költség: a biztosítás értékesítésével, illetve az eseti díjak befizetésével kapcsolatban felmerülő költségek fedezetéül levont költség.
A szerződéskötési költség a megtakarítási díjrészek tekintetében az első és a második biztosítási évben kerül levonásra a felhalmozási befektetési egy- ségekből a megtakarítási díjrészek befektetési egységekre váltásának nap- ján, továbbá az eseti díjak tekintetében az adott eseti díj befizetése után az eseti befektetési egységekből az eseti díj befektetési egységekre váltásának napján. Az adójóváírások tekintetében a biztosító nem számít fel szerző- déskötési költséget.
A szerződéskötési költség alapja az első és a második biztosítási évben ese- dékes és megfizetett megtakarítási díjrészek, továbbá a tartam alatt bármi- kor befizetett eseti díjak, ide nem értve az adójóváírásokat.
A szerződéskötési költség adott évre vonatkozó mértékét a megtakarítási díjrészek tekintetében az alábbi táblázat mutatja a tartam függvényében. A szerződéskötési költség mértéke a megtakarítási díjrészek százalékában kerül meghatározásra.
Tartam (év) | Szerződéskötési költség | |
1. biztosítási évben esedékes megtakarítási díjrészeken | 2. biztosítási évben esedékes megtakarítási díjrészeken | |
5 | 43% | 0% |
6 | 51% | 0% |
7 | 59% | 0% |
8 | 68% | 0% |
9 | 69% | 7% |
10 | 69% | 15% |
11 | 69% | 18% |
12 | 69% | 21% |
13 | 69% | 23% |
14 | 69% | 26% |
15 | 69% | 29% |
16 | 69% | 31% |
17 | 69% | 34% |
18 | 69% | 36% |
19 vagy több | 69% | 39% |
A szerződéskötési költség mértéke az eseti díjak tekintetében 6%.
A szerződéskötési költség mértékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan nem módosíthatja.
5. Fenntartási költség: a biztosítási szerződés fenntartásának fedezetére levont költség.
A fenntartási költséget a biztosító a második biztosítási évtől kezdődően vonja le a tartam végéig a felhalmozási befektetési egységekből a megta- karítási díjrészek befektetési egységekre váltásának napján.
A fenntartási költség alapja az első évfordulót követően a tartam alatt ese- dékes és megfizetett megtakarítási díjrészek.
A fenntartási költség mindenkori, a megtakarítási díjrész százalékában ki- fejezett mértékét a Kondíciós Lista „Költségek” című fejezete határozza meg, ezáltal a fenntartási költség mértékét a biztosító a tartam alatt egyol- dalúan módosíthatja. A fenntartási költség ebben az esetben sem lehet magasabb, mint 6%.
Amennyiben a biztosítás díjfizetés szüneteltetett állapotú, úgy a biztosító a fenntartási költséget nem vonja le.
6. Adminisztrációs költség: a biztosító működési és igazgatási költségei- nek, illetve nyereségének fedezetéül levont költség.
Az adminisztrációs költség minden biztosítási hónap első napján, a szerző- déskötési költség és a fenntartási költség levonását követően, a teljes tar- tam alatt kerül levonásra a felhalmozási befektetési egységekből.
Amennyiben a biztosítás nem rendelkezik az adminisztrációs költség levo- násához elegendő felhalmozási befektetési egységgel, akkor a biztosító a részben vagy egészben érvényesíteni nem tudott adminisztrációs költsé- get az eseti befektetési egységek terhére érvényesíti, és ha az eseti be- fektetési egységek sem adnak elegendő fedezetet ehhez, akkor az adójó- váírásból képzett befektetési egységek terhére. Ha az adminisztrációs
költség esedékességének napján egyik befektetési egységtípusból sem áll rendelkezésre fedezet a költség vagy költségrész érvényesí- téséhez azon okból, mert az első biztosítási díj megtakarítási díjré- sze még nem került befektetésre, a biztosító utólag vonja azt le azon a napon (az esetleges szerződéskötési költség levonását kö- vetően), amikor a biztosításon befektetésre kerülnek a fedezetül szolgáló befektetési egységek. Amennyiben az első biztosítási díj megtakarítási díjrészének befektetése után bármikor a tartam alatt nem áll rendelkezésre elegendő fedezet az adminisztrációs költség levonásához, a biztosító – a következményekre történő figyelmez- tetés mellett – a szerződő felet a felszólítás elküldésétől számított harminc napos póthatáridő tűzésével a fedezethez szükséges díj befizetésére írásban felhívja. A póthatáridő eredménytelen eltel- tével a biztosítás kifizetés nélkül megszűnik a póthatáridő utolsó napján.
Az adminisztrációs költség mindenkori, fix összegben meghatározott érté- két a Kondíciós Lista „Költségek” című fejezete határozza meg, ezáltal az adminisztrációs költség értékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan mó- dosíthatja. Az adminisztrációs költség ebben az esetben sem lehet maga- sabb, mint havi 1500 forint, illetve mint évi 18 000 forint.
A biztosító jogosult arra, hogy kedvezményt nyújtson az adminisztrációs költségből. Az esetleges kedvezmény mértékéről és feltételéről a Kondíciós Lista „Költségek” című fejezete rendelkezik.
7. Vagyonkezelési költség: a biztosító eszközalap-kezeléssel kapcsolatos befektetési, vagyonkezelési tevékenységéből fakadó költségének, valamint vagyonarányos nyereségének fedezetéül szolgáló költség.
A vagyonkezelési költséget a biztosító minden biztosítási hónap utolsó napján vonja le valamennyi befektetési egységből eszközalaponként a tel- jes tartam alatt.
A vagyonkezelési költség alapja az egyes eszközalapokban nyilvántartott felhalmozási, eseti és az adójóváírásból képzett befektetési egységek költ- ség levonásakor aktuális értéke.
A vagyonkezelési költség mindenkori, az adott eszközalapban lévő befek- tetési egységek százalékában kifejezett mértékét a Kondíciós Lista „Költsé- gek” című fejezete határozza meg, ezáltal a vagyonkezelési költség mérté- két a biztosító a tartam alatt egyoldalúan módosíthatja. A vagyonkezelési költség ebben az esetben sem lehet magasabb, mint havi 0,15%, illetve mint évi 1,8%.
B. Szerződő döntésétől függő szolgáltatások költségei
8. Átirányítás költsége: a szerződő kérésére végrehajtott átirányítás eljá- rási költségének fedezetéül szolgáló költség.
Az átirányítás költségét a biztosító az átirányítás hatályának napján a fel- halmozási befektetési egységekből vonja le. Amennyiben a biztosítás nem rendelkezik elegendő felhalmozási befektetési egységgel, akkor a biztosító a részben vagy egészben érvényesíteni nem tudott költséget az eseti be- fektetési egységek terhére érvényesíti, és ha az eseti befektetési egységek sem adnak elegendő fedezetet ehhez, akkor az adójóváírásból képzett be- fektetési egységek terhére. Ha a költség esedékességének napján egyik befektetési egységtípusból sem áll rendelkezésre fedezet a költség vagy költségrész érvényesítéséhez, akkor a biztosító az átirányítási kérelmet nem hajtja végre.
Az átirányítás költségének mindenkori, fix összegben meghatározott érté- két a Kondíciós Lista „Költségek” című fejezete határozza meg, ezáltal az átirányítás költségének értékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan mó- dosíthatja. Az átirányítás költsége ebben az esetben sem lehet magasabb, mint 5000 forint.
9. Eszközalapváltási költség: a szerződő kérésére végrehajtott eszköz- alapváltás eljárási költségének fedezetéül szolgáló költség.
Az eszközalapváltási költséget a biztosító az eszközalapváltás hatályának napján, az átváltásban érintett befektetési egységekből vonja le. Amennyi- ben az eszközalapváltási költség levonásakor a költséglevonásban érintett befektetési egységtípusból a szerződés nem rendelkezik elegendő befekte- tési egységgel, akkor a biztosító a részben vagy egészben érvényesíteni nem tudott költséget másik befektetési egységtípus terhére érvényesíti az alábbi sorrend szerint: elsősorban felhalmozási, majd eseti, végül adójóvá-
írásból képzett befektetési egységek terhére. Ha a költség esedékessé- gének napján egyik befektetési egységtípusból sem áll rendelkezés- re fedezet a költség vagy költségrész érvényesítéséhez, akkor a biz- tosító az eszközalapváltási kérelmet nem hajtja végre.
Az eszközalapváltási költség alapja az átváltásban érintett befektetési egy- ségek.
Az eszközalapváltás költségének mindenkori mértékét a Kondíciós Lista
„Költségek” című fejezete határozza meg, ezáltal az eszközalapváltási költ- ség mértékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan módosíthatja. Az esz- közalapváltási költség ebben az esetben sem lehet magasabb, mint 5000 forint.
10. Kötvénykiállítási díj: a biztosítás különös felmondása esetén a bizto- sító kötvényesítési és ezzel kapcsolatos eljárási költségének fedezetéül le- vont költség.
A kötvénykiállítási díj a különös felmondás alapján a szerződő részére visszafizetendő összegből kerül levonásra a kifizetéskor.
A kötvénykiállítási díj 5000 forint.
11. Rendszeres pénzkivonás bejegyzésének egyszeri költsége: a szer- ződő kérésére végrehajtott rendszeres pénzkivonás bejegyzése eljárási költ- ségének fedezetéül levont költség.
A rendszeres pénzkivonás bejegyzésének egyszeri költsége a rendszeres pénzkivonás hatályának napján kerül levonásra a felhalmozási befektetési egységekből.
A rendszeres pénzkivonás bejegyzése egyszeri költségének mindenkori, fix összegben meghatározott értékét a Kondíciós Lista „Költségek” című feje- zete határozza meg, ezáltal ezen költség értékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan módosíthatja. A rendszeres pénzkivonás bejegyzésének egy- szeri költsége ebben az esetben sem lehet magasabb, mint 5000 forint.
12. Visszavásárlási költség: a szerződő kérésére végrehajtott visszavásárlás vagy részleges visszavásárlás eljárási költségének fedezetéül levont költség. A visszavásárlási költség a visszavásárlás vagy részleges visszavásárlás hatá- lyának napján kerül levonásra.
A biztosítás teljes visszavásárlása esetén a biztosító a visszavásárlási össze- get úgy határozza meg, hogy a felhalmozási befektetési egységeket 1%- kal csökkenti, a fennmaradó összeget kifizeti a biztosított részére.
Részleges visszavásárlás esetén a részlegesen visszavásárolt felhalmozási befektetési egységek 1%-ának megfelelő összeggel lecsökkentésre kerül a részleges visszavásárlás után fennmaradó felhalmozási befektetési egysé- gek értéke.
A visszavásárlási költség mértékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan nem módosíthatja.
13. Ügyfél kérésére kiállított értesítő költsége: a szerződő kérésére pótlólagosan, az egyéni számla történetét bemutató elszámoló értesítő el- készítése és szerződőnek való elküldése eljárási költségének fedezetéül szolgáló költség.
A költség esedékessége a pótlólagos értesítő kiállításának napja.
A költséget a biztosító a felhalmozási befektetési egységekből való levo- nással érvényesíti a pótlólagos értesítő kiállításának napján.
A költség mindenkori, fix összegben meghatározott értékét a Kondíciós Lista „Költségek” című fejezete határozza meg, ezáltal a költség értékét a biztosító a tartam alatt egyoldalúan módosíthatja. Az értesítő költsége ebben az esetben sem lehet magasabb, mint 5000 forint.
14. A biztosítás TKM értékeit a Kondíciós Lista „Tájékoztató a Teljes Költ- ség Mutatóról” című fejezete tartalmazza.
9.§ ÉRTÉKKÖVETÉS (INDEXÁLÁS)
1. Az értékkövetés azon módszer, mellyel a biztosító a biztosítási szolgálta- tások értékének megőrzése, illetve emelése érdekében a biztosítási évfor- dulón lehetővé teszi a megtakarítási díjrész évenkénti emelését. A biztosí- tási díj vonatkozásában a biztosító nem ír elő kötelező indexálást egyik év- fordulón sem.
2. A kockázati biztosítási összeg nem indexálódik, és nem indexál- ható.
3. Az értékkövetéshez választható index(ek) értékéről a biztosító legkésőbb az indexálást megelőzően 45 nappal értesíti a szerződőt (indexértesítő).
4. Az indexértesítőben tájékoztatja a biztosító a szerződőt, hogy az adott index választása esetén az egyes biztosítási díjrészek és a választott kiegé- szítő biztosítások díjai hogyan módosulnának.
5. A szerződőnek a biztosítási évforduló előtt legalább 15 nappal írás- ban jeleznie kell a biztosító részére, ha az indexálást elutasítja. Amennyiben a szerződő a megadott határidőben nyilatkozatot nem tesz, a biztosító elfogadottnak tekinti a szerződő részéről az indexá- lást a felkínált legalacsonyabb index értékével megegyező mértékkel.
6. A felkínált legalacsonyabb index értéke az indexértesítő kiküldését meg- előző 12 hónap – legfrissebb KSH Közlemény alapján megállapítható – fo- gyasztói árindexe, de legalább a Kondíciós Lista „Értékkövetés (indexálás)” című fejezetében meghatározott százalékos mérték, de legfeljebb 5%.
7. A biztosítási díj az indexálást követően módosul, a szerződő a további- akban az indexált díjat köteles megfizetni. Ha a szerződő a fentebb meg- adott határidőben nem nyilatkozott az indexálás elutasításáról, de a következő biztosítási évben mégis az előző biztosítási évi, alacso- nyabb biztosítási díjat fizeti meg, az nem mentesíti a szerződőt a biztosító által automatikusan indexált díj megfizetése alól.
8. Amennyiben a szerződő elutasítja az indexálást, a biztosítás változatlan megtakarítási díjrésszel marad hatályban.
10.§ VISSZAVÁSÁRLÁS, RÉSZLEGES VISSZAVÁSÁRLÁS
1. A szerződő a szerződés visszavásárlását, illetve részleges visszavásárlását az életbiztosítási szerződés különös felmondására nyitva álló 30 napos ha- táridő elteltét követően kérheti.
2. Visszavásárlás vagy részleges visszavásárlás esetén a visszavásárlási összegre a biztosított jogosult.
3. Részleges visszavásárlás esetén a szerződőnek a részlegesen visszavásá- rolni kívánt összeget kell meghatároznia. A részleges visszavásárlás során a biztosító először a rendelkezésre álló adójóváírásból képzett befektetési egységek, majd az eseti, végül a felhalmozási befektetési egységek terhére hajtja végre az igényt. Amennyiben az igény végrehajtása nem jár valamely befektetési egységtípus teljes kivonásával, a biztosító az adott befektetési egységtípust arányosan vonja ki a biztosításhoz tartozó eszközalapokból a befektetési egységtípus egyes eszközalapokban lévő értéke alapján.
4. Amennyiben a részleges visszavásárláskor a felhalmozási befektetési egy- ségek aktuális értékének összege nem éri el a 200 000 forintot, akkor a biz- tosító a részleges visszavásárlást kizárólag az adójóváírásból képzett befek- tetési egységek és az eseti befektetési egységek terhére teljesíti. Amennyi- ben a részleges visszavásárlás következtében a felhalmozási befektetési egységek aktuális értékének összege 200 000 forint alá csökkenne, akkor a biztosító úgy teljesíti az adott kifizetést, hogy a felhalmozási befektetési egységek aktuális értéke 200 000 forint legyen, ezáltal az adott kifizetés összege kisebb lehet, mint a szerződő által meghatározott részlegesen visszavásárolt összeg.
5. A biztosító a biztosítás visszavásárlása, részleges visszavásárlása során ér- vényesíti a visszavásárlási költséget a „Költségek” című fejezetben leírtak szerint.
11.§ RENDSZERES PÉNZKIVONÁS
1. A rendszeres pénzkivonás során a biztosító a „Visszavásárlás, részleges visszavásárlás” című fejezetben leírt, a részleges visszavásárlásra vonatkozó szabályok szerint jár el.
2. A szerződő a biztosításból rendszeres pénzkivonást kérhet az életbiztosí- tási szerződés különös felmondására nyitva álló 30 napos határidő elteltét követően.
3. A rendszeres pénzkivonás tartama kizárólag egész év lehet, kivéve, ha a rendszeres pénzkivonást akkor kéri a szerződő, amikor a biztosítás lejáratá- ig egy évnél rövidebb idő van hátra, ebben az esetben a rendszeres pénz- kivonás tartama a biztosítás lejáratáig hátralévő időtartam.
4. A rendszeres pénzkivonás havi, negyedéves, féléves és éves gyakoriságú lehet.
5. A rendszeres pénzkivonás esetén a részleges visszavásárlási összegekre a biztosított jogosult.
6. A rendszeres pénzkivonás bejegyzésekor a biztosító levonja a „Költsé- gek” című fejezetben leírtak alapján a rendszeres pénzkivonás bejegyzésé- nek egyszeri költségét.
12.§ DÍJFIZETÉS SZÜNETELTETÉSE
1. A szerződő a biztosítóhoz intézett nyilatkozattal kérheti a folyamatos díjak fizetésének szüneteltetését. Ebben az esetben az utolsó befizetett biz- tosítási díjat követő díj esedékessége dátumával kerül szüneteltetett álla- potba a biztosítás (díjmentesítés).
2. A díjfizetés szüneteltetése automatikus abban az esetben, ha a szerződő az esedékes biztosítási díjat nem fizeti meg és a biztosító felszólításában ki- tűzött póthatáridő eredménytelenül eltelik. Ebben az esetben a biztosító díjmentesíti a biztosítást, vagyis automatikusan szüneteltett állapotra állítja a díjfizetést, a legelső elmaradt díj esedékességének hatályával.
3. Díjfizetés szüneteltetése állapotban a kockázati biztosítási összeg értéke nulla forint.
4. A szerződő bármikor újraindíthatja a díjfizetést. Újraindítási szándékát jelezheti írásban vagy ráutaló magatartással. Ráutaló magatartásnak minő- sül, ha a szerződő a biztosítási szerződésre a biztosítási díjat a biztosító ré- szére megfizeti. Ebben az esetben a biztosító a díjfizetési gyakoriságnak megfelelően a következő esedékes díjat fogja elvárni.
5. A díjfizetés szüneteltetésének ideje alatt – amennyiben adott ki- egészítő biztosítás feltételei eltérően nem rendelkeznek – valamennyi kiegészítő biztosítás megszűnik, és a díjfizetés újraindításával azok újra- kötése szükséges, amennyiben a szerződő továbbra is igényli a kiegészítő biztosítások által nyújtott biztosítási védelmet.
6. A díjfizetés újraindítását követően a díjfizetés a szüneteltetés életbe lépé- sekor hatályos díjjal folytatódik, figyelembe véve a díjfizetés szüneteltetés miatt esetlegesen megszűnt kiegészítő biztosítások díját, valamint az idő- közben a mindenkor hatályos Kondíciós Listában meghatározottak szerint történt változásokat. Fentiek alapján a díjfizetés szüneteltetés időszakát kö- vetően történő díjfizetés helyreállítása esetében a biztosítás díja – az aktuá- lis állapotnak megfelelő újrakalkulálás következtében – megváltozhat.
7. A szerződő a díjfizetés szüneteltetésének időszaka során bármikor igé- nyelheti a biztosítási jogviszony megszüntetését és a visszavásárlási összeg kifizetését.
13.§ BEFEKTETÉSSEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
1. A biztosító a befizetett megtakarítási díjrészek és eseti díjak befekteté- sére eszközalapokat hoz létre, amelyek különálló, elkülönített eszközállo- mányt képeznek a biztosító eszközei között. A fennálló, választható esz- közalapok listáját a mindenkor hatályos Kondíciós Lista „Választható esz- közalapok” című pontja tartalmazza, az eszközalapok összetételét a min- denkor hatályos Eszközalap Tájékoztató tartalmazza.
2. Az ajánlat megtételekor a szerződő a biztosító által aktuálisan felkínált le- hetőségek közül megválasztja azt az eszközalapot vagy eszközalapokat, melybe a biztosító a megtakarítási díjrészeket és eseti díjakat befekteti. Az ajánlat megtételekor, valamint a későbbi eszközalapváltások és át- irányítások alkalmával a szerződő a biztosító által aktuálisan felkínált eszközalapok közül egyidőben legfeljebb 6 eszközalapot választhat.
3. A megtakarítási díjrész, valamint az eseti díjak a szerződő által választott arányban fordítódnak az eszközalapok befektetési egységeinek megvásár- lására, figyelembe véve, hogy az egy eszközalapba minimálisan befek- tethető összeg 500 forint (kivéve a nyugdíjbiztosítási szerződésre érkező adójóváírás befektetését, ahol ennél az értéknél kisebb összeg is befektet- hető az adott eszközalapba).
4. A befektetési egységek megvásárlása az esedékes és elmaradt biztosítá- si díjak, valamint az eseti díjak biztosítóhoz való beérkezése után, a Kondí- ciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében megadott, de maximum 5. munkanapon érvényes árfolyamon történik. A biztosítási díj, illetve az eseti díj befizetése és a befektetési egysé- gek megvásárlása közötti időszakra a szerződőt kamat, illetve ho- zam nem illeti meg.
5. A befektetési egységek árfolyama az eszközalap eszközértékének meg- felelően alakul.
A befektetési egységek árfolyamában csökkentő tényezőként jelenhetnek meg az alábbi tételek:
– mögöttes befektetési alap alapkezelési költsége (amennyiben a befek- tetési portfólió befektetési alapokat is tartalmaz);
– adásvételi költségek, beleértve a vételi és eladási oldal közötti különb- séget (bid-ask spread);
– letétkezelési díj;
– elszámolóház (KELER, Clearstream, stb.) által felszámított díjak;
– egyéb (folyószámlához köthető) bankköltség.
A fent felsorolt költségek aktuális mértékét a biztosító az internetes hon- lapján teszi közzé.
6. Az eszközalapok eszközeit a biztosító rendszeres időközönként (minden értékelési napon) értékeli. Az értékelés során a biztosító meghatározza az egyes eszközalapok eszközértékét és a befektetési egységek árfolyamát.
7. A biztosító az eszközalapok eszközeinek értékelése során a befektetési alapok általános értékelési elvei szerint jár el, az eszközérték kiszámítása el- sődlegesen a közzétételi napon (T nap) elérhető tőzsdei, illetve másodpiaci árinformációkon alapul.
Az eszközalapok kezelője – ha az adott eszközalap befektetési politikája másképp nem rendelkezik – az alábbi ügyleteket kötheti:
– tőzsdén jegyzett értékpapírok adásvétele;
– tőzsdén nem jegyzett értékpapírok adásvétele;
– betét lekötése;
– fedezeti célú származékos ügyletek kötése;
– befektetési célú származékos ügyletek kötése;
– arbitrázs célú ügyletek kötése;
– értékpapír-kölcsönzés;
– visszavásárlási megállapodások (repó-ügylet) kötése.
8. A biztosítási szerződés esetében többlethozam nem keletkezik az eset- leges járadékszolgáltatás indításáig. A járadékszolgáltatás tartama alatt a többlethozamra vonatkozó szabályokat jelen Különös Feltételek „Járadék- szolgáltatás” című fejezet tartalmazza.
9. Visszavásárlás, részleges visszavásárlás, eszközalapváltás, illetve az élet- biztosítási szerződés különös felmondása esetén a biztosító a visszavásárlás- sal, részleges visszavásárlással, eszközalapváltással, illetve különös felmon- dással érintett befektetési egységeket az igény bejelentésének a biztosítóhoz történő beérkezése után a Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos ren- delkezések” című fejezetében megadott, de maximum 5. munkanapon ér- vényes árfolyamon és egységszámmal hajtja végre. A bejelentés módjával és a beérkezés időpontjának meghatározásával kapcsolatban a Kondíciós Lista
„Közlési és változásbejelentési kötelezettség, jognyilatkozatok” című fejeze- te tartalmaz rendelkezéseket.
10. A szerződő befektetéseinek elhelyezéséről és értékéről naponta infor- mációt kérhet a Kondíciós Lista „Befektetéssel kapcsolatos rendelkezések” című fejezetében megadott tájékozódási lehetőségeken.
11. Tekintettel arra, hogy ugyanazon a napon több tranzakció (költség le-
vonása, befizetett díj befektetése, megbízás végrehajtása, szolgáltatás tel- jesítése) is esedékessé válhat, a biztosító ezek végrehajtása során az alábbi sorrend szerint jár el.
x. xxxxxxxxx díjrész, díjbeszedési díjrész, esetleges kiegészítő biztosítások díjának elvonása, befektetésre szánt megtakarítási díjrész elkülönítése;
b. megtakarítási díjrész vagy eseti díj befektetése;
c. szerződéskötési költség elvonása;
d. fenntartási költség elvonása;
e. részleges visszavásárlás vagy rendszeres pénzkivonási szolgáltatás miat- ti egységváltozás érvényesítése;
f. részleges visszavásárlás vagy rendszeres pénzkivonás költségének levo- nása miatti egységváltozás érvényesítése;
g. eszközalapváltási megbízás miatti egységváltozás érvényesítése;
x. xxxxxxxxxxxxxxxxx költség elvonása;
i. átirányítás költségének elvonása;
j. adminisztrációs költség elvonása;
k. vagyonkezelési költség elvonása;
l. ügyfél kérésére kiállított értesítő költségének elvonása;
m. biztosítási eseményből eredő szolgáltatás miatti egységváltozás érvé- nyesítése;
n. visszavásárlási költség levonása miatti egységváltozás érvényesítése;
o. visszavásárlás miatti egységváltozás érvényesítése.
12. A múltban elért hozamok jövőbeli kötelezettséget nem jelente- nek, ez igaz a biztosító kínálatában szereplő eszközalapok múltbeli teljesítményére is. Elsősorban a részvényekre jellemző a változó hozam, az időnkénti árfolyamcsökkenés. A biztosítási szolgáltatások és a biztosításhoz kapcsolódó maradékjogok összegét a befektetési eredmény befolyásolja. A biztosító a jelen Különös Feltételek alap- xxx megkötött biztosításra nem vállal tőke- vagy hozamvédelmet, il- letve tőke- vagy hozamgaranciát.
13. A szerződő által kezdeményezett tranzakciók (pl. eszközalapvál- tás, átirányítás) végrehajtása során a biztosító nem vizsgálja az adott tranzakció ésszerűségét. A tranzakciókból eredő bármilyen kockáza- tot teljes egészében a szerződő viseli, a biztosítási feltételeknek megfelelően végrehajtott tranzakciók utólag nem módosíthatók.
14.§ ESZKÖZALAPVÁLTÁS
1. A szerződő a tartam egésze alatt jogosult eszközalapváltásra.
2. Az eszközalapváltás végrehajtásakor a biztosító felszámítja az eszköz- alapváltási költséget a „Költségek” című fejezet szerint.
15.§ ÁTIRÁNYÍTÁS
1. A szerződő a tartam egésze alatt jogosult átirányításra.
2. Az átirányítás végrehajtásakor a biztosító felszámítja az átirányítás költ- ségét a „Költségek” című fejezet szerint.
16.§ A BIZTOSÍTÁSI ESEMÉNY BEJELENTÉSÉNEK MÓDJA, HATÁRIDEJE
A szolgáltatás teljesítéséhez a biztosító a következő iratok bemutatását kér- heti az Általános Feltételekben megjelölt iratokon túlmenően:
a. az ennek megállapítására mindenkor jogosult hatóság által kiadott jog- erős határozat a biztosított 40%-os vagy azt meghaladó mértékű egészségkárosodásáról;
b. az ennek megállapítására mindenkor jogosult hatóság által kiadott jog- erős határozat, mely tartalmazza a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló jogszabály szerinti saját jogú öregségi nyugellátásra való jogosult- ság megítélését a biztosított számára.
17.§ JÁRADÉKSZOLGÁLTATÁS
1. A biztosítási eseményből eredő szolgáltatás alapvetően járadék formájá- ban történik, de indokolt esetben, a szolgáltatási igény bejelentésére jogo- sult személy kifejezett kérésre a biztosító teljesítése egyösszegű szolgálta-
tásként is igényelhető. A járadék formájában igénybe vett szolgáltatás ha- tározott tartamú, legalább 10 éves, legfeljebb 35 éves, rendszeresen fize- tett, nem csökkenő összegű járadékszolgáltatás keretében történhet.
2. A biztosító járadékszolgáltatás esetén kivonja a szerződő megtakarítását a szerződéshez tartozó eszközalapokból, és azokból a járadékszolgáltatás- ban vállalt kötelezettségei teljesítésére a biztosítási esemény szolgáltatási összege és az elért befektetési hozamok alapján szerződésenként a hatá- lyos jogszabályoknak megfelelően biztosítástechnikai tartalékokat képez. A tárgyévi szolgáltatást a függő károk tartalékából teljesíti a biztosító, a to- vábbi szolgáltatás fedezetére a hatályos jogszabályoknak megfelelően élet- biztosítási díjtartalékot képez. A biztosító e tartalékokat biztosítási szerző- désenként nyilvántartja.
3. A járadékszolgáltatás vonatkozásában a technikai kamatláb mértéke 0%, vagyis a biztosító azt vállalja, hogy a járadékszolgáltatás fedezetére képzett életbiztosítási díjtartalékhoz a szolgáltatás tartama alatt legalább évi 0% hozamot ír jóvá, még abban az esetben is, ha az e tartalék befek- tetésével elért hozam ennél kevesebb lenne.
4. A biztosító az éves járadék összegét a biztosítási eseményből eredő szolgáltatási összegnek a választott járadékszolgáltatási tartam alapján egy évre jutó arányos részében állapítja meg, melyet a többlethozam tovább növelhet. A többlethozam a díjtartalék befektetésén elért hozamnak a technikai kamatot meghaladó része, amelynek egy részét a biztosító a kö- vetkező pontban meghatározott módon visszajuttatja a biztosított részére.
5. A többlethozam visszajuttatásra minden naptári évben július 1-jéig kerül sor. A visszajuttatandó többlethozammal növelt szolgáltatás az ezt követő első járadékszolgáltatási évfordulótól esedékes. A biztosító ekkor értesíti a szerződőt a tárgyévben folyósítandó járadék és az évfordulón jóváírt hozam mértékéről.
6. Az éves járadékszolgáltatás fizetése kérhető havi, negyedéves vagy fél- éves rendszeresség szerint is. A kifizetést a kifizetendő összeg 2%-ának megfelelő költség terheli, melyet a biztosító minden kifizetett szolgáltatás- ból levon.
7. A járadékszolgáltatás kezdete az a nap, amelyen a járadékszolgáltatást kiváltó biztosítási eseményt a biztosítóhoz bejelentik. A járadék fizetése előre történik adott tárgyidőszak vonatkozásában. Az első járadéktag kifi- zetését a biztosító a szolgáltatási igény teljesítéséhez szükséges utolsó do- kumentum beérkezését követő 15 napon belül teljesíti. A további járadék- tagok kifizetése a járadékszolgáltatás kezdetéhez igazodó – választott gya- koriság szerint – évek, félévek, negyedévek vagy hónapok 5. munkanapjá- ig esedékesek.
8. A járadékszolgáltatás tartama alatt a szerződés nem visszavásárolható.
9. Amennyiben a járadékos a járadékszolgáltatás tartama alatt meghal, annak tényét a szerződő köteles bejelenteni a biztosító számára. A biztosí- tó ebben az esetben a járadékszolgáltatás egyösszegű megváltási értékét, vagyis a hátralévő, még ki nem fizetett járadéktagok összegét fizeti ki a já- radékos örökösének.
10. Járadékszolgáltatás igénylése – a jelen fejezetben leírtakon túlmenően – a biztosított, illetve a biztosítási szolgáltatás kedvezményezettje és a biztosí- tó között létrejövő külön szerződés alapján is lehetséges, amennyiben a biz- tosító aktuális kínálatában szerepel járadékbiztosítási termék a szolgáltatás igénylésekor.
A járadék – a megkötött járadékbiztosítás feltételeitől függően – így igénybe vehető pl. életjáradék vagy a jelen fejezetben leírtaktól eltérő típusú fix tarta- mú járadék formájában is, garanciaidő alkalmazása mellett vagy nélkül, stb.
18.§ A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS MEGSZŰNÉSE
A biztosítási szerződés megszűnik az Általános Feltételekben meg- jelölt eseteken túlmenően:
a. a biztosítottnak a tartam alatt a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló jogszabály szerinti saját jogú öregségi nyugellátásra való jogosult-
ságának megszerzésével, amennyiben a biztosítási szolgáltatás egy összegben kifizetésre kerül;
b. a biztosított egészségi állapotának tartam alatt bekövetkező, legalább 40%-os mértéket elérő károsodásával, amennyiben a biztosítási szol- gáltatás egy összegben kifizetésre kerül, illetve járadékszolgáltatás igény- lése esetén az utolsó járadéktag kifizetésével szűnik meg a szerződés;
x. xxxxxxxxxx a biztosító teljesítését a jelen Különös Feltételek keretében igényelt járadékszolgáltatás formájában veszik igénybe, a járadékszol- gáltatási tartam végével.
19.§ AZ ÉLETBIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉSRE VONATKOZÓ ADÓZÁSSAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
A tájékoztatás a 2016. november 1-jén hatályos jogszabályokon alapul, amelyek változhatnak.
Természetes személy szerződő, biztosított, illetve kedvezményezett esetén a nyugdíjbiztosítási szerződések legfontosabb adózási jellemzői, valamint előnyei a következők:
a. A nyugdíjbiztosítási szerződés szerződője az általa fizetett díj 20%-ának (de legfeljebb 130 ezer forintnak) megfelelő összegű adójóváírást vehet igénybe adóévenként. Amennyiben a szerződő nyugdíj-előtakarékossá- gi számla (NYESZ), önkéntes kölcsönös biztosító pénztári tagság, illetve egyéb megkötött nyugdíjbiztosítási szerződés alapján is vesz igénybe adójóváírást, a három jogcímen együttvéve legfeljebb 280 ezer forint adóról rendelkezhet a szerződő.
Adójóváírás kizárólag magánszemély szerződő esetén vehető igénybe, mely legfeljebb a szerződő által ténylegesen megfizetett személyi jöve- delemadó erejéig érvényesíthető az éves adóbevallásában a biztosító által kiállított díjigazolás alapján. Nem jogosít adójóváírásra a kiegészítő bizto- sításokra befizetett díj, illetve a kockázati díjrész abban az esetben, ha ez 10%-nál nagyobb arányát teszi ki a főbiztosítás díjának. Az adójóváírás összege az adóbevallásban megjelölt nyugdíjbiztosítási szerződésen kerül jóváírásra, melyet a biztosító eseti díjként fektet be a szerződő számára.
b. A nyugdíjbiztosítási szerződés szerződője az adóbevallásában tett nyi- latkozatban a magánszemély által meghatározott összeg átutalását az adóhatóság (ha a magánszemélynek nincs az állami adóhatóságnál nyil- vántartott adótartozása, és az adóbevallása alapján fizetendő adóját megfizette, az adózás rendjéről szóló törvénynek a visszatérítendő jö- vedelemadóra vonatkozó rendelkezései szerint, egyébként a magánsze- mély kérelmére az adótartozás, illetve az adóbevallás, adóhatósági adó- megállapítás szerinti adó megfizetését követő 30 napon belül) – kivéve, ha a nyilatkozattétel időpontjában a magánszemély nyugdíjbiztosítási szerződéssel már nem rendelkezik – szerződésenként a szerződésszám, a magánszemély adóazonosító jele feltüntetésével a biztosító pénzfor- galmi számlájára teljesíti, azzal, hogy a magánszemély által meghatá- rozott összeget az adóhatóság a rendelkezési jogosultságot megala- pozó nyugdíjbiztosítási szerződésekre történő befizetésekkel arányosan teljesíti, ha a rendelkezési jogosultságot több nyugdíjbiztosításra befize- tett összeg alapozza meg. Ha a magánszemély adóalapja adójának az adókedvezmények levonása után fennmaradó része a nyilatkozatokban megjelölt együttes összeg teljes átutalását nem teszi lehetővé, vagy a nyilatkozatokban megjelölt együttes összeg a 280 ezer forintot megha- ladja, az adóhatóság az átutalásnál a nyilatkozatokban jogszerűen meg- jelölt összegek arányát veszi figyelembe azzal, hogy az egyes átutalások jogcím szerinti összege ebben az esetben sem haladhatja meg az adott rendelkezési jogcímre irányadó összeghatárt. Amennyiben a magánsze- mély a teljesítéskor már nem rendelkezik azzal a nyugdíjbiztosítási szer- ződéssel, amelyre a befizetett díj a rendelkezési jogosultságot megala- pozta, akkor a következők szerint kell eljárni:
b/1. ha a szerződő magánszemély helyébe egy másik személy lép (ide- értve a szerződő örökösét is) és a nyugdíjbiztosítási szerződés alap- ján visszafizetési kötelezettséget kiváltó esemény nem történt, akkor az adóhatóság által teljesített összeget a biztosító a nyugdíj- biztosítási szerződésen jóváírja;
b/2. a nyugdíjbiztosítási szerződés nyugdíjszolgáltatás miatti megszű- nése esetén minden további rendelkezés nélkül a biztosító a bizto- sított magánszemélynek (a biztosított halála esetén az örökösének) kiutalja;
b/3. a b/1-b/2. pontokban nem említett esetben a biztosító az adóha- tóságnál erre a célra nyitott beszedési számlára visszautalja, azzal, hogy a visszautalt összegre a magánszemély az adóhatósághoz be- nyújtott kérelme alapján akkor tarthat igényt, ha igazolja, hogy nyugdíjbiztosítási szerződése neki fel nem róható okból (így külö- nösen a biztosító felszámolása következtében) szűnt meg. Ameny- nyiben a magánszemély a visszautalt összegre jogosult, úgy az adóhatóság, ha a magánszemélynek van más nyugdíjbiztosítási szerződése, akkor a magánszemély nyilatkozata alapján e szerző- désre, ennek hiányában a magánszemély saját pénzforgalmi szám- lájára (lakcímére) teljesíti.
c. Az adójóváírást 20%-kal növelten vissza kell fizetnie a szerződőnek a következő esetekben:
c/1. a szerződés nyugdíjbiztosítási szolgáltatás nélkül megszűnik, vagy nyugdíjbiztosítási szolgáltatásnak nem minősülő vagyoni érték ki- vonására kerül sor (például a szerződés díjfizetés elmulasztása miatt megszűnik vagy részleges visszavásárlás, visszavásárlás törté- nik);
c/2. a szerződésből 10 éven belül lejárati szolgáltatást vagy nyugdíjjo- gosultság megszerzéséhez kapcsolódó szolgáltatási összeget telje- sít a biztosító, kivéve, ha a szolgáltatás nem csökkenő összegű já- radékszolgáltatás keretében történik, melyet a nyugdíjbiztosítási szerződés létrejöttétől számított legalább 10. év végéig vagy a biz- tosított haláláig nyújt a biztosító. Amennyiben a járadékszolgálta- tás – szükséges minimális tartamra számított – egy hónapra jutó várható összege az 5 ezer forintot nem éri el, a járadékszolgáltatás egy összegben is teljesíthető;
c/3. a szerződés úgy módosul, hogy az a továbbiakban már nem mi- nősül nyugdíjbiztosításnak (pl. tartammódosítás történik a szerző- désen);
c/4. a díjfizetéssel nem fedezett időszakban, díjfizetés szüneteltetése alatt több mint hat havi kockázati költség kerül elvonásra, kivéve a legalacsonyabb összegű kötelező kockázati költség elvonását.
d. A visszafizetési kötelezettséget a biztosító állapítja meg és vonja le a szerződő számára – esetleges egyéb közterhekkel, pl. kamatadóval, egészségügyi hozzájárulással már csökkentett – kifizethető összegből (ha történik kifizetés), vagy csökkenti vele az egyéni számla értékét.
e. Amennyiben a biztosító fedezet hiányában nem tudja levonni a fenti összeget vagy annak egy részét, úgy a visszafizetésre a szerződő köte- lezett a biztosító által kiállított elszámolás alapján.
f. A lejárati szolgáltatás adómentes abban az esetben, ha az a szerződés létrejötte utáni 10. évfordulón vagy azt követően esedékes, illetve, ha az a 10. évforduló előtt esedékes, de a biztosító teljesítése a c/2. pont szerint járadékszolgáltatás keretében történik.
20.§ EGYÉB RENDELKEZÉSEK ÉS SZABÁLYOK
A biztosító szolgáltatása korlátozására vonatkozó rendelkezéseket a jelen Különös Feltételek figyelemfelhívásra alkalmas módon, félkövér be- tűtípussal tartalmazza.