AZ ÖSTERREICHISCHE HAGELVERSICHERUNG VVAG SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI A DÍJTÁMOGATÁSBAN RÉSZESÍTHETŐ „A” TÍPUSÚ MEZŐGAZDASÁGI BIZTOSÍTÁSOKHOZ
AZ ÖSTERREICHISCHE HAGELVERSICHERUNG VVAG SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI A DÍJTÁMOGATÁSBAN RÉSZESÍTHETŐ „A” TÍPUSÚ MEZŐGAZDASÁGI BIZTOSÍTÁSOKHOZ
(Érvényes: 2022. január 1-től)
Tartalomjegyzék:
Bevezetés
1. Cikkely A biztosítás szereplői
2. Cikkely A biztosítás tárgya, díjtámogatásban részesíthető növénykultúrák
3. Cikkely A biztosítási szerződés tartama
4. Cikkely A biztosítási szerződés létrejötte, a Biztosító kockázatviselésének kezdete
5. Cikkely Biztosítási fedezet és önrész
6. Cikkely Fennmaradó fedezet
7. Cikkely A biztosítási összeg
8. Cikkely Túl-, illetve alulbiztosítás
9. Cikkely A biztosítási díj, díjkedvezmények
10. Cikkely A biztosítási díj esedékessége
11. Cikkely A díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményei - Reaktiválás
12. Cikkely A szerződési feltételek és a biztosítási díj megváltoztatása
13. Cikkely Változásbejelentés
14. Cikkely A Szerződő/Biztosított kötelezettsége kár esetén
15. Cikkely Kármegállapítás szabályai
16. Cikkely A kártérítés esedékessége
17. Cikkely Személyes adatok kezelése
18. Cikkely Egyéb rendelkezések
19. Cikkely A szerződési feltételekben használt fogalmak
20. Cikkely Panaszok kezelése, a Biztosító és magyarországi fióktelepének adatai
Bevezetés
1. A biztosítási tevékenységét Magyarország területén az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepén keresztül kifejtő Österreichische Hagelversicherung VVaG („Biztosító”) jelen szerződési feltételei értelmében a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockáztok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.), valamint a Vidékfejlesztési Program keretében igénybe vehető a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás részletes feltételeiről szóló VP3-17.1.1-16 kódszámú pályázati felhívás (a továbbiakban: Felhívás) szabályai alapján létrejövő díjtámogatásban részesíthető „A” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések után a Vidékfejlesztési Programból díjtámogatási pályázat útján támogatást igényelhet, feltéve, hogy a biztosítási szerződést a felek a jelen szerződési feltételekre hivatkozással kötötték meg. A jelen szerződési feltételekben nem szabályozott kérdésekben a hatályos magyar jogszabályok rendelkezései irányadók.
2. A mezőgazdasági termelő a Felhívásban meghatározott feltételek alapján évente jogosult az Egységes Kérelem felületén benyújtani mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatásra vonatkozó igényét a Felhívás 4.3 pontjának megfelelően, az ott meghatározott határidővel.
3. Mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor a Biztosító annak tudatában jár el, hogy a Biztosított a szerződésben meghatározott biztosítási díjhoz támogatást kíván igénybe venni.
4. Egyazon területen ugyanarra a növénykultúrára, ugyanarra a biztosítási eseményre és kockázatviselési időszakra kizárólag egy biztosítási szerződés díjához nyújtható támogatás, függetlenül a biztosítás típusától. Ha a mezőgazdasági termelő egyazon területen ugyanarra a növénykultúrára, ugyanarra a biztosítási eseményre és kockázatviselési időszakra több díjtámogatott biztosítási szerződés alapján igényel támogatást, akkor támogatás kizárólag a legkorábban megkötött biztosítási szerződés szerinti díj után nyújtható, függetlenül a biztosítás típusától. Amennyiben a szerződéskötés dátuma megegyezik, úgy támogatás a magasabb támogatási összegű szerződés után nyújtható.
5. Ennek értelmében a Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, illetve hozzájárul, hogy a Biztosító
- a Felhívás 3.4.4. 4-5. pontjának megfelelően, a szerződő fél, a biztosított mezőgazdasági termelő és a mezőgazdasági biztosítási szerződés azonosítására szolgáló adatokat, a biztosított növénykultúra megnevezését, a kockázatviselés helyét MePAR azonosítással, valamint a biztosítási összegre, a nettó díjelőírás és a kedvezménnyel csökkentett nettó díjelőírás összegére vonatkozó adatokat legkésőbb tárgyév július 15. napjáig köteles a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár), mint "agrárkár- enyhítési szerv" részére megküldje,
- arra vonatkozóan nyilatkozatot tegyen (az eljárási tv. szerint, a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett biztosítóként), hogy „A”, „B”, és „C” típusú biztosítási konstrukció szerinti bontásban tárgyév november 15. napjáig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton a biztosítási szerződés alapján elkészített kötvény sorszámát is tartalmazó, a Felhívás 3.4.1.1 f) pontja szerinti biztosítási díj megfizetéséről szóló igazolást állít ki a Kincstár honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül
elérhető, a Kincstár honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével hozzáférhető felületen,
- a biztosítási szerződés visszamenőleges hatályú megszűnéséről havonta tájékoztatja a Kincstárt,
- a károk mértékének megállapítását az MKK tv. és a Felhívás előírásai szerint a jelen szerződési feltételekben részletezett módon állapítja meg,
- tudomásul veszi és elfogadja a Kincstár területnagyságra vonatkozó adatszolgáltatását. A Biztosító a helytelenül megadott területi adatokat a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok felhasználásával korrigálja, és a módosítás alapján új kötvényt állít ki. A végleges kötvény adatait szeptember 30. napjáig kell eljuttatni a Kincstár részére, ami alapján a támogatásnál figyelembe vett végső díjelőírás megállapításra kerül. A termeltetési biztosítások esetében a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok alapján a Biztosító Biztosítottanként vizsgálja a terület egyezőségét. Amennyiben valamely Biztosítottnál a biztosításra feladott terület nagyobb, mint a Kincstár által szolgáltatott adatok szerinti terület, akkor korrigálja a szerződést, amelyről új kötvényt bocsát ki, függetlenül attól, hogy a módosítás miként hat az integrációs szerződésben biztosításra feladott terület nagyságára.
6. Ha a Kincstár adatszolgáltatása alapján kiderül, hogy a Biztosított helytelenül adta meg a területi adatokat (mert a biztosításra feladott terület nagyobb, mint a Kincstár által szolgáltatott adatok szerinti terület) és ezt követően a Biztosító a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok felhasználásával megfelelően korrigálja a díjtámogatott biztosítás kötvényét, úgy a Biztosító ezzel egyidejűleg a támogatásra nem jogosult területeket külön biztosítási szerződés alapján veszi fedezetbe és erről új (módosított) kötvényt állít ki, mely után díjtámogatás nem igényelhető. A módosított kötvény(ek) szerinti korrigált biztosítási díja(ka)t a Szerződő a felek megállapodása szerinti határidőn belül köteles a Biztosítónak megfizetni.
7. Szerződő vállalja, hogy amennyiben a szerződő fél és a biztosított mezőgazdasági termelő személye eltér, a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett szerződő fél „A”, „B”, és „C” típusú biztosítási konstrukció szerinti bontásban tárgyév november 15. napjáig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton a biztosítási szerződés alapján elkészített kötvény sorszámát is tartalmazó, az 3.4.1. 1 f) pont szerinti biztosítási díj megfizetéséről szóló igazolást állít ki a Kincstár honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül elérhető, a Kincstár honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével hozzáférhető felületen.
8. A Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, hogy a Biztosító kötelezettsége, hogy a biztosítási szerződés adatai közül a Felhívásban meghatározott következő adatokat:
- a megkötött előzetesen jóváhagyott biztosítási szerződések adatai közül biztosított mezőgazdasági termelőnkénti bontásban a szerződéskötés dátumára, a kötvényszámra, a biztosítási eseményre, a módozatra, a biztosított növénykultúrára, a hozamra, a területre, a blokkazonosítókra, és „A”, „B”, „C” típusonként a díjelőírásra vonatkozó adatokat,
- előzetes jóváhagyás hiányában a biztosítási szerződés másolati példányát
- legkésőbb a tárgyév szeptember 30. napjáig elektronikus úton megküldi a Kincstár részére.
9. A Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, hogy a biztosítási díjtámogatás csak arra a naptári évre igényelhető, amely naptári évre aktualizált termelésére a szerződés vonatkozik, továbbá, hogy a díjtámogatás egyik feltétele, hogy a teljes díj megfizetésre kerüljön.
10. Jelen szerződési feltételek csak a Magyarországi kockázatviselési helyen, Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) szerinti azonosítóval rendelkező, használatban lévő termőföld területeken termelt növénykultúrákra érvényesek.
1. Cikkely
A biztosítás szereplői
1.1. A Biztosító a biztosítási díj megfizetése ellenében megtéríti a Szerződőnek azt a mennyiségi kárát, amely a jelen szerződési feltételekben szabályozott kockázatok hatására a biztosított mezőgazdasági növénykultúrákban keletkezik.
1.2. A Szerződő a Biztosítóval egy vagy több biztosítási szerződést köt, és az(ok) alapján a biztosítási időszakra eső díj megfizetésére és a biztosítási szerződésből eredő egyéb kötelezettségeinek teljesítésére kötelezett.
1.3. A Szerződő harmadik fél, mint Biztosított javára is megkötheti a biztosítást (például integrációs szerződés), de a díjtámogatást ezen szerződések esetében is a Biztosított mezőgazdasági termelő kapja. A Szerződő köteles a díjat megfizetni és a biztosítási szerződésből eredő egyéb kötelezettségeit teljesíteni. A Szerződő részére történő kártérítés a Biztosított hozzájárulásától függ.
1.4. Biztosítás díjtámogatási kérelmet nyújthat be a mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015. (III.13.) FM rendeletben foglaltaknak megfelelően közvetlen támogatás
igénybevételére jogosult mezőgazdasági termelő, aki | Őszi árpa | KAL17 |
a szerződés biztosítottja. | Tavaszi árpa | KAL18 |
Kukorica | KAL21 | |
2. Cikkely | Tavaszi tritikálé | KAL26 |
A biztosítás tárgya, díjtámogatásban részesíthető | Őszi tritikálé | KAL27 |
növénykultúrák | Őszi káposztarepce | IND03 |
Tavaszi káposztarepce | IND04 | |
2.1. A díjtámogatásban részesíthető „A” típusú | Napraforgó | IND23 |
mezőgazdasági biztosítási szerződés a jelen cikkely | Alma | ULT01 |
2.4. pontjában meghatározott növénykultúrá(k)ra | Körte | ULT15 |
köthető. Egy gazdaság ugyanazon növény- | Dió | ULT08 |
kultúrájának teljes területét (saját tulajdonú és bérelt) | Minőségi borszőlő ültetvény | ULT19 |
fel kell adni biztosításra (a továbbiakban: Teljeskörű | Egyéb borszőlő ültetvény | ULT20 |
Biztosítási Kötelezettség) azzal, hogy a díjtámogatás | Csemegeszőlő ültetvény | ULT29 |
igénybevételéhez minden egyes növénykultúra a | Hagyományos gyümölcsös alma | HAG01 |
mindenkori biztosítási időszakban mindig egy | Hagyományos gyümölcsös körte | HAG15 |
biztosítási típus keretében biztosítható. Ha adott | Cseresznye | ULT17 |
növénykultúrát a Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség | Kajszibarack (sárgabarack) | ULT04 |
megsértésével adnak fel biztosításra (azaz | Mandula | ULT10 |
ugyanazon növénykultúra nem teljes területét adják | Meggy | ULT16 |
fel biztosításra), a kártérítés mértéke a biztosításra | Mogyoró | ULT09 |
feladott növénykultúra biztosítási összegének és a | Nektarin | ULT05 |
növénykultúra teljes területének arányában kerül | Őszibarack | ULT03 |
meghatározásra. A Teljeskörű Biztosítási | Szilva | ULT06 |
Kötelezettség kizárólag az integrációs szerződések | Hagyományos gyümölcsös őszibarack | HAG03 |
keretében létrejött biztosítások biztosítottjai esetében oldható fel. | Hagyományos gyümölcsös kajszibarack (sárgabarack) | HAG04 |
Hagyományos gyümölcsös szilva | HAG06 | |
2.2. A biztosítás tárgyának a biztosítási adatközlőn | Hagyományos gyümölcsös dió | HAG08 |
feltüntetett, szabadföldi, lábon álló, biztosított | Hagyományos gyümölcsös mogyoró | HAG09 |
növénykultúrának az adott biztosítási évre (biztosítási | Hagyományos gyümölcsös mandula | HAG10 |
időszakra) vonatkozó termését kell tekinteni. A | Hagyományos gyümölcsös meggy | HAG16 |
többes hasznosítású növénykultúráknak csak a | Hagyományos gyümölcsös cseresznye | HAG17 |
főterménye biztosítható. | Hagyományos gyümölcsös nektarin | HAG19 |
2.3. Egy évben többszöri termést lehetővé tevő növénykultúrák esetén megadott biztosítási összeget a Biztosító – külön megállapodás hiányában – a teljes éves termés értékének tekinti.
2.4. A díjtámogatásban részesíthető „A” típusú mezőgaz- dasági biztosítások keretében kizárólag a következő növénykultúrák biztosíthatók:
Növénykultúra megnevezése Hasznosítási kód
A felsorolt biztosítható növénykultúrák köre, a kultúra megnevezések, és a növénykultúrák hasznosítási kódja a tárgyévre vonatkozó Felhívás szerint változhat. Változás esetén a már megkötött szerződésekben, illetve a hozzá tartozó adatközlőkön meghatározott növénykultúrák biztosítottak maradnak. Módosítás esetén a Biztosító az új kultúra megnevezéseket és hasznosítási kódokat átveszi, és a megfelelő módosításokat a biztosítási szerződésen elvégzi.
Őszi búza | KAL01 | 3. Cikkely |
Tavaszi búza | KAL02 | A biztosítási szerződés tartama |
Őszi durumbúza | KAL04 | |
Tavaszi durumbúza | KAL05 | 3.1. A biztosítási szerződés határozatlan időre szól |
Őszi tönköly búza | KAL06 amelyet bármelyik félnek jogában áll a naptári év | |
Tavaszi tönköly búza | KAL07 | végére felmondani. |
Őszi novum búza | KAL08 | |
Tavaszi novum búza | KAL09 | 3.2. A felmondást írásban, postai úton, vagy e-mail eseté |
Őszi tönke búza | KAL10 | aláírt, szkennelt csatolmányban kell eljuttatni a mási |
Tavaszi tönke búza | KAL11 | félhez úgy, hogy annak 30 nappal a biztosítás |
Őszi alakor búza | KAL12 | időszak lejárta előtt, legkésőbb december 1 |
Tavaszi alakor búza | KAL13 napjának 24.00 óráig meg kell érkeznie a címzetthez | |
Rozs | KAL15 | A biztosítási szerződés ügyfél általi felmondását |
,
n k i
.
.
a
Szerződő vagy meghatalmazottja – az erre vonatkozó írásbeli meghatalmazás felmutatásával – kezdeményezheti.
3.3. A biztosítási időszak – az ajánlattétel és a biztosítási szerződés létrejötte időpontjától függetlenül – minden esetben egy naptári év. A biztosítási időszak kezdete és vége nem feltétlenül esik egybe a Biztosító kockázatviselésének kezdetével és végével.
3.4. A biztosítási fedezet csak a Biztosító kockázatviselésének időtartama alatt bekövetkezett károkra terjed ki (időbeli hatály).
3.5. Amennyiben a szerződés időtartama alatt adott (egy vagy több) naptári évben egyetlen biztosított növénykultúra telepítésére sem kerül sor, akkor a biztosítási szerződést szüneteltetni lehet. Ebben az esetben minden megállapodás – mint pl. a kármentességi engedmény a 9.3. pont értelmében – érvényben marad.
4. Cikkely
A biztosítási szerződés létrejötte, a Biztosító kockázatviselésének kezdete
4.1. A biztosítási szerződés létrejötte a Biztosító által tett ajánlat elfogadásával
a) A biztosítási szerződés megkötését írásban kell kezdeményezni (ajánlattételi felhívás). Az ajánlattételi felhívást a 2.1. pontban leírt Teljeskörű Biztosítási Kötelezettségnek megfelelően hiánytalanul és a valóságnak megfelelőn kell megtenni. Az ajánlattételi felhívás és a létrejött biztosítási szerződés a díjtámogatásban részesíthető biztosítási szerződés feltételei szerint az alábbi adatokat, információkat, nyilatkozatot tartalmazza:
- a Biztosított nevét, lakcímét, székhelyét, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) szerinti ügyfél- azonosítóját a Felhívás 3.4.1.1. 1a) pontja szerint. Amennyiben a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor nem rendelkezik az Eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítóval, úgy a mezőgazdasági termelő az ügyfél-azonosító megállapítása iránt benyújtott kérelmének elbírálásáról szóló döntés kézhezvételét követően köteles kezdeményezni a vele szerződő Biztosítónál a mezőgazdasági biztosítási szerződés ügyfél-azonosítóval történő kiegészítését.
- a kockázatviselés helyét (MEPAR szerinti blokkazonosító),
- a biztosítási eseményt,
- a biztosítási szerződéssel fedezett gazdasági veszteségeket, kockázatokat,
- az egyes biztosítási események vonatkozásában a különös szerződési feltételeket,
- a hasznosítási kóddal azonosított, biztosított növénykultúrák megnevezését,
- a mezőgazdasági termelő nyilatkozatát a tárgyévet megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb hozammal rendelkező kettő év elhagyásával képzett három év hozamának számtani átlagáról (a
7.1. pont szerinti referenciahozamról),
- a biztosítás adó nélkül számított (nettó) díját, (kármentességi engedmény alkalmazása esetén a kármentességi kedvezménnyel csökkentett, adó nélkül számított biztosítási díjat is), más kockázatoktól elkülönítetten, biztosított termelők szerinti bontásban, a Biztosító, a biztosított, illetve a szerződő fél eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítójának feltüntetése mellett, valamint „A”, „B”, „C” típusonként összesítve az egységes kérelemben bejelentett terület és az azon feltüntetett hasznosítási kóddal és az esetlegesen az adott hasznosítási kódhoz tartozó pontos megnevezéssel jelzett növénykultúrák (a továbbiakban együtt: növénykultúra) feltüntetésével.
- a kárrendezés alapjául szolgáló, az Mkk tv. és a Felhívás előírásainak megfelelő különös biztosítási feltételeket,
- Biztosító jelen szerződési feltételek bevezetésében meghatározott nyilatkozatát,
- a biztosítás „A” típusra való hivatkozását.
b) A biztosítói ajánlatot a Biztosító az ajánlattételi felhívás adatai alapján teszi meg és azt a Szerződőnek, vagy a Szerződő megbízásából eljáró biztosítási alkusznak küldi meg. Saját ajánlatához a Biztosító 15 napig kötve van (ajánlati kötöttség ideje). Az ajánlati kötöttség ideje alatt a biztosítási ajánlat nem vonható vissza. A biztosítási szerződés akkor jön létre, ha az ajánlati kötöttség ideje alatt a Szerződő aláírásával (írásbeli elfogadó nyilatkozat) elfogadja a biztosítói ajánlatot. A biztosítási szerződés létrejöttének dátuma megegyezik a Szerződő által aláírt biztosítói ajánlat Biztosítóhoz való megérkezésének dátumával.
4.2. A biztosítási szerződés létrejötte a Szerződő biztosítási ajánlatának elfogadásával
a) A biztosítási szerződés megkötésére a Szerződő is ajánlatot tehet a Biztosító ezt a célt szolgáló formanyomtatványán („Biztosítási ajánlat”), ha a Szerződő írásbeli biztosítási ajánlata hiánytalanul és a valóságnak megfelelőn tartalmazza a 4.1. a) pont szerinti adatokat és a Biztosító díjtarifájának megfelelő biztosítási díjat. A Szerződő a
biztosítási ajánlatához annak a Biztosítóhoz való beérkezésétől számított 15 napig kötve van (ajánlati kötöttség ideje). Az ajánlati kötöttség ideje alatt a biztosítási ajánlat nem vonható vissza.
b) Egy, a felsoroltakat hiánytalanul tartalmazó biztosítási ajánlat elfogadottnak, és az így létrejövő biztosítási szerződés megkötöttnek minősül (létrejön), amennyiben a Szerződő biztosítási ajánlatát az ajánlati kötöttség idején belül a Biztosító egy igazoló dokumentum (fedezetigazolás vagy biztosítási kötvény) kiállításával kifejezetten elfogadja. A biztosítási szerződés létrejöttének dátuma megegyezik a Szerződő biztosítási ajánlatának Biztosítóhoz történő beérkezésének dátumával.
c) A biztosítási szerződés nem jön létre, ha a Szerződő biztosítási ajánlatát az ajánlati kötöttség ideje alatt a Biztosító nem fogadja el, eltérő tartalmú ellenajánlatot tesz, vagy azt kifejezetten elutasítja.
4.3. Nem köthető biztosítás azon mezőgazdasági növénykultúrára, amely a biztosítási adatközlő ill. biztosítási ajánlat benyújtásakor a biztosítandó veszélynem miatt már károsodott. Tartam káresemény (pl. aszály) tekintetében a biztosítási adatközlő, ill. biztosítási ajánlat benyújtását megelőzően, „Az Österreichische Hagelversicherung VVaG szerződési feltételei a díjtámogatásban részesíthető „A”, „B” és „C” típusú mezőgazdasági biztosításokhoz” – I. sz. Melléklet (a továbbiakban: I. Melléklet) kockázatmeghatározása szerint, a szántóföldi növénynövekedés idején teljesülő meteorológiai feltételek káreseménynek minősülnek. Amennyiben kiderül, hogy károsodott mezőgazdasági növénykultúrák is szerepelnek az ajánlatban illetve adatközlőben, úgy a biztosítás visszamenőleg törlésre kerül és a befizetett biztosítási díjat a Biztosító visszautalja.
4.4. A Biztosító kockázatviselése általánosan a
a) fenti 4.1. b) pont szerinti esetben a szerződés létrejöttének dátumát követő nap 12.00 órától kezdődik,
b) fenti 4.2. b) pont szerinti esetben a biztosítási szerződés létrejöttével esedékessé váló biztosítás díj (díjrészlet) megfizetésével kezdődik. Ebben az esetben díjfizetés hiányában a biztosítási szerződés anélkül szűnik meg, hogy a Biztosító kockázatviselése megkezdődött volna.
A Biztosító által meghatározott kockázatonkénti és növénykultúránkénti fedezeti időszakokat az I. Melléklet tartalmazza.
4.5. A Szerződőnek minden egyes biztosítási időszakra meg kell adnia a Biztosító számára a biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrákat, melyre vonatkozóan a 2. cikkelyben előírt Teljeskörű
Biztosítási Kötelezettség érvényes. A biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák teljeskörű biztosításba adásába beletartozik a 4.1. a) pontban felsorolt adatok közlése is.
a) A 4.1. a) pontnak megfelelő évenkénti adatközlés határideje legkésőbb az aktuális biztosítási időszak május 15. napja, téli és tavaszi fagykár biztosítása esetén legkésőbb a megelőző év november 30. napja. A Biztosító fedezete a biztosítás tartalmát érintő módosítások esetén a
4.4. pont szerint kezdődik.
b) A Biztosító kockázatviselése a határozatlan tartamú szerződés keretében a növénykultúrák tárgyévi adatközlését követően a 4.4. a) pont szerint, illetve az I. Melléklet szerint kezdődik.
c) Amennyiben a jelen 4.5. a) pontban meghatározott időpontig nem kerül sor az adatközlésre, akkor a biztosítási díjat az előző év biztosítási adatai alapján a tárgyévben érvényes díjtételek szerint kell megfizetni, a Biztosító által az előző évi adatok alapján kiállított és a Szerződő részére legkésőbb az aktuális biztosítási időszak július 15. napjáig megküldött biztosítási kötvény alapján. Ebben az esetben a Biztosító az előző év biztosítási adatai és az utolsó díjszámítás alapját képező hektáronkénti biztosítási összeg szerint, de legfeljebb az adott kultúra előző évi teljes biztosítási összege erejéig viseli a kockázatot, betartva a 9. cikkely rendelkezéseit. Nem terheli díjfizetési kötelezettség a Szerződőt és a Biztosító nem visel kockázatot, ha a Szerződő (i) az adott évben az előző évihez képest más növénykultúrát vetett, vagy (ii) nem vetett semmit, és ezt a lenti
4.7. pont szerinti tájékoztatás megfelelően igazolja.
4.6. A Biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötését, illetve az éves adatközlést követően legkésőbb a tárgyév július 15. napjáig adategyeztetés céljából köteles a Kincstár részére a mezőgazdasági biztosítási szerződés adatai közül:
a) a szerződő fél és a biztosított mezőgazdasági termelő azonosítására (név, székhely vagy lakcím, eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosító),
b) a mezőgazdasági biztosítási szerződés azonosítására (szerződéskötés dátuma, kötvényszám, módozat, biztosítási esemény),
c) a biztosított növénykultúra megnevezésére (hasznosítási kód) és a növénykultúra referencia hozamára,
d) a kockázatviselés helyére (blokkazonosító),
e) a terület nagyságára (hektár), valamint
f) a biztosítási összegre, a díjelőírás és a kedvezménnyel csökkentett, nettó díjelőírás összegére vonatkozó adatokat átadni.
A fenti adatokat a Biztosító a Kincstárnak a Felhívás
3.4.4. 5. pontja szerinti adatszolgáltatása alapján véglegesíti és azokat legkésőbb a tárgyév
szeptember 30. napjáig visszaküldi a Kincstár részére.
4.7. A Kincstár a Biztosító 4.6. pont szerinti tájékoztatását követően, a Kincstár és a biztosítók közötti megállapodás alapján, de legkésőbb a tárgyév augusztus 1. napjáig tájékoztatja a Biztosítót a mezőgazdasági biztosítási díjtámogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő
a) nevéről és az eljárási tv. szerinti ügyfél- azonosítójáról, továbbá
b) a Biztosító által díjtámogatott konstrukcióban biztosított növénykultúráinak tárgyévi teljes területéről és azok MePAR szerinti blokkazonosítójáról. A Kincstár az ügyfél által tárgyév július 31. napjáig bejelentett terület(ek) adatait adja át a Biztosító részére.
4.8. A biztosítási fedezet megszűnése
a) A Biztosító kockázatviselése (a biztosítási fedezet) az I. Mellékletben meghatározottak szerint szűnik meg. A biztosítási fedezet megszűnése nem érinti a biztosítási szerződés fennállását, a biztosítási szerződés a biztosító kockázatviselésének megszűnését követően is érvényben marad.
b) Nem szűnik meg a biztosítási fedezet a Biztosított halálával, hanem az a termőföld, illetve a lábon álló növényi kultúra tulajdonjogával, illetve az ezekhez fűződő egyéb vagyoni jogokkal együtt átszáll az örökösökre.
5. Cikkely Biztosítási fedezet és önrész
5.1. A Biztosító a jelen szerződési feltételek és a szerződés adatközlője szerint a biztosítási díj megfizetése ellenében megtéríti a Szerződő/ Biztosított azon kárát, melyet az 5.2. pontban meghatározott biztosítási események valamelyike okoz és amely a biztosított mezőgazdasági növénykultúra 20%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenését eredményezi üzemi szinten. A Biztosító nem fizet kártérítést az alábbi okokból bekövetkező károk után még abban az esetben sem, ha azok olyan biztosítási eseménnyel kapcsolatban következnek be, melyre a Biztosító fedezetet nyújt:
a) a növénykultúrán a szerződés aláírása, illetve a kockázatviselés kezdete előtt bekövetkező károk,
b) a Szerződő/Biztosított hibájából bekövetkező károk, valamint azon károk, melyek bekövetkezését a Szerződő/Biztosított megakadályozhatta vagy azok hatását mérsékelhette volna, de a szükséges intézkedéseket elmulasztotta;
c) a nem megfelelő gazdálkodásból eredő károk, mint például a helytelenül megválasztott vetésmélység vagy vetőmagmennyiség, a nem időben történő vetés, rossz vetőmag-választás,
talajművelés hiánya, növényállomány szakszerűtlen gondozása;
d) állati kártevők okozta károkra, növénybetegségekre vagy a megtermékenyülés hiányára visszavezethető következményi károk;
e) minőségromlás például beltartalmi összetevők hiánya vagy túl magas koncentrációja, túl- vagy alulméret, gyümölcs- vagy szemtermés megváltozott felépítése, deformációk vagy esztétikai hibák, valamint ízváltozások révén;
f) kényszerérés, kései vagy egyenetlen érés, továbbá túlérés, illetve a tábla járhatatlansága miatti késői betakarításból származó károk;
g) minőségromlásból adódó alternatív értékesítés vagy az értékesítés teljes megszűnése miatt bevételkiesés;
h) a jelen cikkely 5.2. pontja értelmében nem biztosított egyéb biztosítási események bekövetkeztéből eredő hozamkiesés.
5.2. A díjtámogatásban részesíthető „A” típusú mező- gazdasági biztosítási szerződés keretében a jelen szerződési feltételek 2. cikkelyének 4. pontjában meghatározott növénykultúrák vonatkozásában az alábbi biztosítási események mindegyikére együttesen köthető mezőgazdasági biztosítás az I. Mellékletben meghatározottak szerint:
- jégesőkár,
- aszálykár,
- mezőgazdasági árvízkár,
- téli fagykár,
- őszi fagykár,
- tavaszi fagykár,
- felhőszakadás kár,
- viharkár.
5.3. A biztosítási szerződéssel lefedett terület és növénykultúra vonatkozásában a Biztosító az 5.2. pontban meghatározott kockázatokkal összefüggésben az alábbi kárküszöböket alkalmazza:
a) jégeső- és viharkár esetén a kárküszöb a károsodott terület biztosítási összegének 20%-a,
b) a mezőgazdasági árvízkár és a felhőszakadáskár esetén a kárküszöb az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a. Téli fagykárnál a kárküszöb az érintett tábla biztosítási összegének 50%-a,
c) az aszálykár, a tavaszi és őszi fagykár kockázatok esetén a küszöbérték az üzemenkénti károsodott növénykultúrák biztosítási összegének 50%-a.
5.4. Térítésre kizárólag az 5.3. pontban definiált küszöbértékeket meghaladó károk kerülnek. A Biztosító ekkor az I. Melléklet szerinti önrészt alkalmazza. A jégeső és vihar kockázatok vonatkozásában a Szerződő ajánlattételkor az I. Melléklet szerinti két önrészváltozat közül választhat.
5.5. Integrációs biztosítási szerződés érintettségében bekövetkező károk esetén a kárküszöbök és önrészek számításának alapját a Biztosítottnak az integrációs szerződésben biztosított növénykultúránkénti területe képezi, függetlenül a Biztosított egyes növénykultúránkénti tényleges területnagyságától (vagyis a károsodott növénykultúrának az integrációs biztosítási szerződésben nem biztosított területnagyságától).
6. Cikkely Fennmaradó fedezet
6.1. Azon károk esetén, ahol újratelepítés válik szükségessé, és amennyiben az I. Melléklet másképp nem rendelkezik, a károsodott és kiművelt terület biztosítási összegének 20%-a, de hektáronként maximum 120 000 forint kerül térítésre.
6.2. Az újratelepített azonos növénykultúra további károk esetére a biztosítási időszakra érvényes biztosítási összegnek az újratelepítésre kifizetett kárösszegével csökkentett értékéig marad biztosított, és az eredeti díj marad érvényben.
6.3. Amennyiben csak más növénykultúra telepíthető újra, akkor két eset lehetséges:
a) a szerződés az új növénykultúra biztosítási összegével módosul. A Biztosító újbóli kockázatvállalása alapján az éves díj az újratelepített növénykultúra díjával emelkedik, vagy
b) a szerződés az új növénykultúra biztosítási összegével nem kerül kibővítésre, így a biztosítási fedezet az új kultúrára nem terjed ki.
7. Cikkely
A biztosítási összeg
7.1. A Szerződőnek az ajánlattételi felhívásban és a biztosítási ajánlatban (4.1. és 4.2. pont), illetve a 4.5. pont szerinti adatközlés során kell megadnia minden egyes növénykultúrára a folyó biztosítási évre vonatkozóan a referenciahozamot.
A hozamadatot az Mkk. tv. 2. § 26. xxxxxx és a Felhívás 3.4.1.1. 1j), illetve 3.4.1.1 3. pontja szerinti referenciahozamként kell megadni. A referenciahozam a termelő által a referencia- időszakban elért hozamok számtani átlaga. Amennyiben a termelő az adott növénykultúrára valamelyik évben nem rendelkezik saját hozamadattal, akkor abban az évben a saját hozamadat helyett a megyei – vagy annak hiányában
– az országos átlaghozamot kell figyelembe venni a referenciahozam kiszámításánál.
A biztosítási összeget a Biztosító a Szerződő által megadott biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák területének, egységárának és hozamának figyelembevételével határozza meg.
A Szerződő/Biztosított hozamként az Mkk tv. és a Felhívás előírásai szerint számított átlaghozamát köteles a Biztosító számára megadni.
A biztosított növénykultúra átlaghozamát a Biztosított megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves termésátlagából kell kiszámítani.
Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem rendelkezik a fenti adatokkal, úgy a megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves, a biztosítási szerződéssel lefedett terület szerint illetékes megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságánál elérhető, az adott növénykultúrára és az adott évekre vonatkozó megyei vagy – annak hiányában – országos átlagtermés-adatokat kell figyelembe venni. A biztosított területnek – a termeltetői biztosítás kivételével (2. cikkely 1. pont) – meg kell egyezni a Kincstár által szolgáltatott MePAR területi adatokkal.
7.2. A Szerződő május 15. után abban az esetben kérheti a biztosítási összeg csökkentését, amennyiben az adott évre vonatkozó szerződési adatközlő benyújtását követően kiderül, hogy a várható termés értéke az egységár változása, vagy kockázaton kívüli kár miatt több mint 20%-kal kevesebb, mint az igényelt biztosítási összeg, és a csökkenés alaposan megindokolható, valamint még nem következett be biztosítási esemény.
Egy ilyen módosítási igény csak a következő időpontokig, és növénykultúrákra fogadható el:
a) általánosságban május 31. napjáig,
b) szőlőre, és gyümölcskultúrákra június 30. napjáig. A biztosítási összegek csökkentésére a fent említett időszakot követően nincs mód. A biztosítási összeg csökkentés miatti díjkülönbözet felét a Biztosító felszámolja. A biztosítási összeg csökkentése a biztosítási időszak kezdetétől hatályos.
7.3. A biztosítási összeg csökkentésének, illetve növelésének kérvényezése, amely az adott évre vonatkozó biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák Biztosító felé történő közlését követően következik be, elfogadottnak minősül, amennyiben a Biztosítóhoz történő beérkezését követő 15 napon belül azt a Biztosító nem utasítja vissza. A Biztosító kockázatviselése a biztosítási összeg módosítását követően a 4. cikkely 4. pont szerint történik.
7.4. Káreseményt követően a Biztosító nem fogad el a biztosítási összeg emelésére vonatkozó módosító igényt. Ha a káresemény a biztosítási összeg emelésének kérvényezését megelőzően következett be, a biztosítási szerződés módosítására a 7.3. pont akkor sem irányadó, ha a káreseményről a módosítás kérvényezésének időpontjában sem a Szerződő, sem a Biztosító nem tudott. Ilyen esetben a 7.3. pont
szerinti határidő eltelte ellenére a biztosítási szerződés az eredeti tartalommal marad érvényben.
8. Cikkely
Túl-, illetve alulbiztosítás
A Biztosító által a jelen szerződési feltételek szerint megkötött biztosítási szerződés alapján fizetendő kártérítés mértéke nem lehet magasabb, mint a biztosítási esemény által a Szerződőnek/Biztosítottnak okozott kár. Amennyiben a biztosított növénykultúra értéke magasabb, mint az érintett terület vagy területrész biztosítási összege (alulbiztosítás), akkor a Biztosító a kárt olyan arányban köteles megtéríteni, ahogy a biztosítási összeg a biztosított növénykultúra értékéhez aránylik.
Amennyiben a biztosított növénykultúra értéke alacsonyabb, mint a biztosítási összeg (túlbiztosítás), akkor a kártérítést a növénykultúra értéke alapján kell kiszámítani.
A biztosított mezőgazdasági növénykultúra biztosítási értéke az az összeg, amelyet a biztosítható, illetve nem biztosítható kockázatok által okozott veszteség nélkül el lehetne érni az adott területen, az adott technológiával.
Díjtámogatás legfeljebb a biztosított terület egységes kérelemben bejelentett terület mérete alapján igényelhető.
9. Cikkely
A biztosítási díj, díjkedvezmények
9.1. Biztosítási díj alatt a biztosítási időszakra járó díjat kell érteni. A biztosítási díj a biztosítási összeg és a díjtétel szorzata. A díjtételt a biztosított növényfaj kockázatérzékenysége, a helyi területi kockázati viszonyok és a mindenkori önrészváltozat határozzák meg, mértéke valamennyi kockázatra együttesen, növénykultúránként kerül megállapításra.
9.2. A szerződésen/kötvényen feltüntetésre kerül a díj azon része, amely után díjtámogatás igényelhető.
9.3. Azokban az években, amikor kárkifizetés nem történik, a Biztosító a kármentesség miatt kármentességi jogosultságot ad a Szerződőnek az alábbiak szerint:
a) az első kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 10%-a,
b) a második kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 20%-a,
c) a harmadik kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a
mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 30%-a.
A Biztosító a kármentességi engedményt előzetesen, az ajánlattal/adatközléssel egyidőben levonja az aktuális év éves díjának összegéből.
9.4. Amennyiben a kárhányad 75% felett van, kár esetén a tárgyévi kármentességi engedmény visszavonásra kerül és a Biztosító az így keletkező többlet díjat a kártérítés összegéből levonja.
9.5. A 3. pont szerinti kármentességi engedményre annak elvesztése után a Szerződő akkor válik újra jogosulttá, ha a mindenkori kötvénnyel igazolt szerződés megelőző 10 biztosított év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek) adataiból számolt kárhányada ismételten 75% alá csökken.
9.6. A kárhányad a mindenkori biztosítási módozattól függetlenül a mindenkori kötvénnyel igazolt szerződésre a Biztosító által fizetett kártérítés és – az esetlegesen törvényi alapon fizetendő egyéb díjak és járulékok nélküli – díjelőírás egymáshoz való viszonya. Ha a szerződést felmondják, akkor a kármentességi engedményre való jogosultság és besorolás 4 évig marad érvényben. Újbóli biztosításkötés esetén az 5. évtől a jelen cikkely 9.3. és 9.4. pontjai érvényesek.
9.7. A kárhányad számításakor csak a Biztosítónál eltöltött biztosított évek száma vehető figyelembe. Az integrációs biztosítási szerződések esetében a kármentességi engedmény Biztosítottanként kerül meghatározásra.
9.8. A kármentességi engedmény (bónusz) elvesztése és az ebből következően megemelkedő – a Szerződő által fizetendő biztosítási díj – a 12. cikkely 1. pontja értelmében nem jogosít a biztosítási szerződés felmondására.
10. Cikkely
A biztosítási díj esedékessége
10.1.A biztosítás éves díja a biztosítási szerződés létrejöttekor, a további biztosítási időszakokra vonatkozó éves díj pedig a biztosítási évforduló napján esedékes.
10.2.A Szerződő Felek a biztosítási díj halasztott- és részletekben való fizetésében is megállapodhatnak. Ebben az esetben a díjrészletek fizetési időpontját (esedékességét) és mértékét a Felek a szerződésben, illetve a kötvényben rögzítik. Az utolsó díjrész megfizetésének határideje nem lehet később, mint október 1.
10.3.A díj megfizetése a biztosítási kötvény, mint pénzügyi bizonylat alapján, banki átutalással történik
a biztosítási szerződésen, illetve kötvényen megjelöltek szerint.
10.4.Amennyiben a Szerződővel halasztott részletfizetésben állapodott meg a Biztosító, akkor biztosítási esemény bekövetkeztekor a Szerződő adott biztosítási időszakra vonatkozó összes szerződésének díja – beleértve a visszavont kármentességi engedmény(ek) összegét is – esedékessé válik és levonásra kerül a kártérítés összegéből. Amennyiben a kártérítési összeg alacsonyabb, mint a szerződések szerinti díjhátralék, úgy a fennmaradó díj megfizetése a kötvényen meghatározott ütemezés szerint történik.
10.5.A Biztosítónak jogában áll késedelmi kamatot felszámolni, ha a díj vagy díjrészlet megfizetésére a fizetési határidőig nem került sor.
10.6.A biztosítási díj azon a napon számít kiegyenlítettnek, amikor az a Biztosítóhoz beérkezik és a mindenkori kötvényszámra történő teljesítés beazonosítható.
10.7.Túlfizetés esetén a Biztosító csak az éves díj túlfizetése esetén utal vissza díjat, amennyiben a túlfizetés meghaladja az 1 000 forintot.
11. Cikkely
A díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményei - Reaktiválás
11.1.A Biztosító kockázatviselése a díjfizetési kötelezettség elmulasztása esetén a kötvényen megjelölt esedékességi időponttól számított 30. napon megszűnik.
11.2.Amennyiben a Biztosító a kockázatviselése fentiek szerinti megszűnése előtt írásban felhívta a Szerződőt a hátralékos biztosítási díj megfizetésére és figyelmeztette a Szerződőt a díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményeire, és a Szerződő ezt követően sem fizet, akkor a fizetési felszólítástól számított 30. napon szűnik meg a Biztosító kockázatviselése.
11.3.Amennyiben a kockázatviselés megszűnésére a díjfizetési kötelezettség elmulasztása miatt kerül sor, akkor a Szerződőnek a biztosítási időszakra eső teljes díjat meg kell fizetnie.
11.4.Abban az esetben, ha a kockázatviselés a fenti 1. pontban írt módon, a folytatólagos díj meg nem fizetése következtében szűnt meg, a Szerződő a megszűnés napjától számított százhúsz napon belül írásban kérheti a Biztosítót a kockázatviselés helyreállítására (reaktiválás). A Biztosító a biztosítási fedezetet annak eredeti feltételei szerint helyreállíthatja, feltéve, hogy a korábban
esedékessé vált biztosítási díjat megfizetik. Reaktiválás esetén sem terjed ki a Biztosító kockázatviselése a kockázatviselés megszűnése és reaktiválása között eltelt időszakban bekövetkezett biztosítási eseményekre.
11.5.A Biztosító kötelezettsége, hogy a Kincstár felé igazolja a biztosítási díj megfizetését. Az igazolást a Biztosító a befizetett díjakról állítja ki.
11.6.Amennyiben a díj, vagy annak egy része nem kerül megfizetésre, úgy az a támogatási jogosultság elvesztését eredményezi.
12. Cikkely
A szerződési feltételek és a biztosítási díj megváltoztatása
12.1.Amennyiben a Biztosító az adott évben a közvetlen megelőző év díjához képest megemelt mértékű díjat alkalmaz, vagy a biztosítási szerződés alapját képező szerződési feltételt a Szerződő számára kedvezőtlen változást jelentő módon változtatja meg, akkor a Szerződőnek jogában áll a 2. pontban foglaltaknak megfelelően a szerződést azonnali hatállyal felmondani. A felmondásra írásban, ajánlott levélben, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmány útján kell sort keríteni.
12.2.A felmondást a díjemelésről, illetve a szerződés alapját képező szerződési feltételek változásáról szóló értesítő vagy a kötvény kézhezvételét követő
30 napon belül kell eljuttatni a Biztosítóhoz, ellenkező esetben a módosítás a Szerződő részéről elfogadottnak minősül.
13. Cikkely Változásbejelentés
13.1.Mind a Szerződő, mind pedig a Biztosított kötelesek a biztosítási szerződés fennállása alatt a Biztosítónak haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül írásban bejelenteni minden olyan lényeges változást, amely kihathat a Biztosító kockázatviselésére.
13.2. A Felek különösen az alábbi körülményeket tekintik lényegesnek:
a) a Szerződő/Biztosított elleni csődeljárás, felszámolás,
b) a Szerződő/Biztosított gazdasági társasági formájának, nevének, székhelyének, lakóhelyének változása,
c) a biztosított vagyontárgy tulajdonosának, haszonbérlőjének változása,
d) a termelési technológia változása,
e) a kármegelőzési, kárelhárítási rendszerben bekövetkezett változás.
13.3. Amennyiben a bejelentett változás miatt a Biztosító módosítani kívánja a szerződést, akkor azt módosítási javaslat formájában, írásban kell közölnie a Szerződővel.
13.4. A biztosított vagyontárgy (növénykultúra) tulajdonosának vagy egyéb vagyoni jogviszony szerinti várományosának megváltozása a biztosítási szerződés megszűnésével jár (érdekmúlás), kivéve, ha az eredeti Szerződő az új tulajdonossal/ várományossal fennálló jogviszonya vagy egyéb kapcsolat alapján a tulajdonosváltozást követően továbbra is érdekelt marad a növénykultúrát érintő biztosítási események elmaradásában. Érdekmúlás miatti megszűnés esetén az új tulajdonos írásos kérésére a Biztosító dönt az eredeti feltételek szerinti új biztosítási szerződés megkötéséről.
Nem szűnik meg a biztosítási fedezet a Biztosított halálával, hanem az a termőföld, illetve a lábon álló növényi kultúra tulajdonjogával, illetve az ezekhez fűződő egyéb vagyoni jogokkal együtt átszáll az örökösökre.
13.5.A változásbejelentési-kötelezettség elmulasztása esetén a Biztosító kártérítési kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha
a) bizonyítják, hogy a be nem jelentett körülményt a Biztosító a szerződéskötéskor ismerte,
b) vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkeztében.
14. Cikkely
A Szerződő/Biztosított kötelezettsége kár esetén
14.1.A Szerződő/Biztosított kártérítési igény esetén köteles a biztosított kárt a kár bekövetkeztétől számított 4 napon belül írásban bejelenteni. Aszálykár esetén a bejelentésnek legkésőbb 14 nappal a betakarítás tervezett kezdete előtt meg kell történnie. A referenciahozam számításához a Szerződő köteles a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolatának releváns adatait bemutatni. Azokban az években, amelyekben a benyújtott egységes kérelem adatai szerint a Szerződő az adott növénykultúrát nem termesztette, a növénykultúra adott évi referenciahozamát illetően a kármegállapításhoz az ügyfél székhelye vagy lakóhelye szerinti megyei, illetve annak hiányában az országos átlaghozam adatok kerülnek alkalmazásra. A betakarítás tervezett időpontja akkor minősül elfogadottnak, amennyiben a kárbejelentés Biztosítóhoz történő beérkezését követő 5 napon belül azt a Biztosító nem utasítja el. Amennyiben az időjárás függvényében a betakarítás tervezett, illetve elfogadott időpontja módosul, a Szerződő/Biztosított köteles erről a változásról a Biztosítót értesíteni. A betakarítás tervezett, illetve elfogadott időpontjának
előrehozása kizárólag a Biztosító írásos hozzájárulásával lehetséges.
Amennyiben elmulasztja fent nevezett a bejelentési határidőt, akkor a Biztosító a 14.8. pontja szerint mentesül a szolgáltatási kötelezettsége alól. A kárbejelentésnek tartalmaznia kell a káresemény napját és idejét, a károsodott növénykultúrák megnevezését, terület azonosítóit és nagyságát és a kár okát.
14.2.Azokat a károkat, amelyeket a Szerződő csekélynek minősít és ezért ezekre kártérítést nem kér, az ugyanazon növénykultúrában keletkező, későbbi károk teljes összegébe bele lehet számítani, amennyiben ezen „csekély” károk jelentésére a 14.1. pont szerint meghatározott határidőn belül és a következő tartalmú megjegyzéssel sort kerítenek:
„Kárfelmérést a bekövetkezett károkra nem kérünk“.
14.3.A kárszemle időpontjáig a Szerződő a kárral érintett területeket a Biztosító beleegyezése nélkül csak oly mértékben változtathatja meg, amely a rendes gazdálkodás körülményei között a kárenyhítési kötelezettség miatt halaszthatatlanul szükséges, és a kárképet nem változtatja meg. A Biztosító a 14.8. pontban ismertetettek szerint mentesül a kötelezettsége alól, amennyiben a károsodott táblán a kármegállapítást megelőzően a Biztosító beleegyezése nélkül learatják a termést, vagy ott talajmunkálatokat végeznek.
14.4.A Szerződő köteles a Biztosító megbízottjának a kárral kapcsolatos összes információt a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátani, a kármegállapításhoz szükséges összes dokumentumot, különösképp a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolatának releváns adatait – beleértve az adott növénykultúra korábbi terméshozam adatait is
– bemutatni és a károsodottként jelentett táblákat saját maga vagy megbízottja révén megmutatni, máskülönben a Biztosító a 14.8. pont feltételei értelmében mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól.
14.5.A Szerződő a káreseményt követően azonnal köteles a kárenyhítésről gondoskodni, a körülményektől függően minden, a károsodott növénykultúrák gondozása és továbbfejlődése szempontjából szükséges munkát és költséget ráfordítani, melyek a fennálló körülmények alapján elvárhatóak.
A károk enyhítése kapcsán felmerülő költségeket a Szerződőnek saját magának kell viselnie.
14.6.Korai károknál – amelyek május 31. napjáig következnek be –, ahol ugyanazon vagy indokolt esetben más növényi kultúra újratelepítése lehetséges, legfeljebb az újratelepítés költségei
kerülnek megtérítésre a 6. cikkely szerint. Az újratelepítés lehetősége a Biztosító szakértője által kerül megállapításra.
14.7.Amennyiben egy károsodott növénykultúra beérése oly mértékben előrehaladt, hogy a betakarítással már nem lehet várni, akkor a Szerződő köteles a kárbejelentést a káreseményt követően legkésőbb
24 órán belül elküldeni, melyben jelezni kell az azonnali betakarítás szükségességét. A betakarítást a Biztosító írásbeli jóváhagyását követően lehet megkezdeni úgy, hogy a károsodott kultúrából legalább 20 m2 mintateret (szőlőskertben 5-10 szőlőtőkét, gyümölcsösben hektáronként egy pár átlósan álló gyümölcsfát) kell meghagyni a tábla összes szegletén és a közepén azért, hogy a kárt ez alapján objektíven meg lehessen állapítani. Ellenkező esetben a Biztosító a 14.8. pont szerint mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól.
Ez a szabályozás az aszálykárra nem vonatkozik. Aszálykár esetén, amennyiben a kárfelvételezésre az elfogadott betakarítási időpontot követően kerül sor, a betakarítás csak úgy kivitelezhető, hogy a károsodott kultúrából legalább egy arató-cséplőgép szélességnyi sáv a tábla hosszanti oldalán reprezentatív mintaterületként érintetlenül meghagyásra kerül, hogy a kárt ez alapján objektíven meg lehessen állapítani. Ellenkező esetben a Biztosító felelőssége a 8. pont értelmében megszűnik.
14.8.Amennyiben a Szerződő a 14.1., 14.3., 14.4., 14.5. és 14.7. pontokban meghatározott kötelezettségeinek nem tesz eleget, akkor a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége alól mentesül.
14.9.A mentesülés nem áll fenn, ha a Szerződő a kötelezettségét nem szándékosan, vagy nem súlyos gondatlanságból szegte meg.
Súlyos gondatlanság esetén a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége fennáll, amennyiben e kötelezettségszegés sem a biztosítási esemény megállapítására, sem pedig a Biztosító szolgáltatási kötelezettségének megállapítására és annak nagyságára nincs hatással, továbbá, ha a károkat az
14.5. pont rendelkezése szerinti kárenyhítő kötelezettség teljesítése ellenére sem sikerült csökkenteni.
15. Cikkely Kármegállapítás szabályai
15.1.A Biztosító a biztosítási esemény bekövetkezése esetén a jelen cikkelyben meghatározottak szerint jár el, kiegészítve azt az I. Melléklet meghatározásaival. A biztosító a tényleges veszteséget meghaladó kártérítést nem fizet.
15.2.A kárrendezés során a Biztosító káraktát vezet az alábbi adatok feltüntetésével:
a) a Biztosított neve, lakcíme, székhelye, ügyfél- azonosítója,
b) a károsodott növénykultúra neve,
c) a károsodott növénykultúra üzemi szintű területének nagysága,
d) a károsodott növénykultúra hektáronkénti biztosítási értéke,
e) a kárt vagy károkat okozó biztosítási esemény vagy biztosítási események,
f) a kár megállapított mértéke, mint a hozamcsökkenés mutatója, a biztosítási összeg százalékában, majd forintban kifejezve,
g) a biztosítási esemény MePAR azonosító szerinti helyét,
h) a károsodott terület nagyságát,
i) a kárelszámoláson forintban feltüntetett kártérítési összeget,
j) jégesőkár, illetve tavaszi fagykár esetén a károsodott növénykultúráról a Biztosító által készített digitális képi bizonyítékot.
15.3.A Biztosító csak abban az esetben fizet kártérítést, ha a biztosítási eseményt kiváltó időjárási jelenség bekövetkeztét
a) Mkk. tv. szerinti jégeső, illetve tavaszi fagykár bekövetkezését a biztosító szakértője a káraktában a Felhívás 3.4.1.1 7.j) pontja szerinti módon igazolja, amely igazolást ellenkező bizonyítás erejéig elfogadottnak kell tekinteni,
b) jégesőkáron kívüli esemény tekintetében a kedvezőtlen időjárási jelenség bekövetkeztét az Országos Meteorológiai Szolgálat a rendelkezésére álló adatok alapján vagy külön eljárásban igazolja, indokolt esetben az Országos Vízügyi Főigazgatóság, valamint az illetékes megyei kormányhivatal bevonásával.
15.4.A kárt a Biztosító egy vagy több megbízott szakértője méri fel a Biztosító költségére – amennyiben a jelen cikkely 15.6. pontja másképp nem rendelkezik – annak fenntartásával, hogy a kárról készült jegyzőkönyvet a Biztosító felülvizsgálja és elfogadja. A Szerződőnek személyesen vagy meghatalmazottja útján részt kell vennie a kárfelmérésen.
15.5.Amennyiben a mezőgazdasági kultúrák egy biztosítási időszak alatt (3. cikkely 3. pont) jégeső vagy egyéb biztosított káresemény miatt ismételten kárt szenvednek, akkor az azonos típusú káresemény miatt bekövetkezett teljes kárt a korábbi ugyanazon káresemény okozta kár figyelembevétele nélkül kell megállapítani. Az önrész az ugyanazon területen vagy területrészen ugyanazon biztosítási időszakban ugyanazon káresemény miatt bekövetkezett teljes kárra vonatkoztatva kerül kiszámításra.
15.6.A Biztosító követelheti a kárrendezéssel kapcsolatban felmerülő költségeinek megtérítését,
a) ha a kárbejelentés későn kerül benyújtásra,
b) ha az érintett településen ugyanazon káresemény miatt már általános kárfelmérésre sor került és a károsult Szerződő/Biztosított esetében, az ő hibájából külön kárfelmérésre van szükség,
c) ha a kárbejelentésre a Szerződő által megadott helytelen adatokkal kerül sor,
d) ha a Szerződő vagy megbízottja nem jelenik meg a kárrendezésre megbeszélt helyen és időpontban, és ezért a kárfelmérés meghiúsul,
e) ha a kárra kockázati kár hiányában nem teljesíthető kárkifizetés,
f) ha a Szerződő/Biztosított újbóli kárfelmérést kér és a megismételt kárfelmérés eredményeként egy táblánál sem lesz nagyobb a kármérték, mint korábban volt.
15.7.A kárfelmérés időpontját és kármérték megállapításának módszerét a Biztosító a kárbejelentés kézhezvételét követően, a károsodott növényi kultúra fenológiai fázisának és a kár okának és mértékének figyelembevételével határozza meg. A kárfelmérésére a biztosított növénykultúra területén, legkésőbb a betakarítás kezdetéig kerül sor, a korábbi évek betakarítási hozamadatai, valamint statisztikailag becsült várható hozamadatok az aszálykár-felmérés kivételével nem szolgálnak összehasonlítás alapjául.
Aszálykár felmérését kárszakértők végzik el a meteorológiai kritériumok teljesülése esetén az érintett növénykultúra betakarításának megkezdése előtt. Ennek során meghatározásra kerül a táblánkénti még elvárható hozam, valamint megállapításra kerülnek további – a kockázaton kívüli –, a hozam csökkenését eredményező tényezők, mint például növényvédelmi intézkedések helytelen alkalmazása, kelési károk és más biztosított és nem biztosított kockázatok által táblaszinten okozott károk.
A károsodott növénykultúra üzemi szintű várható hozama a kárfelmérés során a minden egyes táblára megállapított várható hozamokból kerül kiszámításra. A hozamveszteség a referenciahozamnak és a kárszakértő által a károsodott növénykultúrára üzemi szintre kiszámolt várható hozamának különbségeként kerül meghatározásra.
Amennyiben az első tábla betakarítása után nyilvánvalóvá válik, hogy a kárszakértők által megállapított eredményhez képest a tényleges hozam eltérést mutat, úgy a Szerződő egy közös tesztbetakarítás formájában új kárfelmérést kérvényezhet.
15.8. Az elvégzett kárfelmérés a Biztosító részéről jóváhagyottnak minősül, ha a Biztosító 30 napon belül nem kezdeményez új kárfelmérést a jelen cikkely 15.4. pontja szerint.
15.9. Amennyiben a Szerződő a Biztosító megbízottja által megállapított kárfelmérési eredménnyel nem ért egyet, akkor a kárszemlén, még ott helyben új kárfelmérést kell kérnie.
Ez a kérés akkor minősül megtörténtnek, ha a Szerződő a kárjegyzőkönyvben erről nyilatkozatot tesz és azt aláírásával ellátja. Amennyiben ezt elmulasztja, akkor ez azt jelenti, hogy jóváhagyta a kárfelmérés eredményét. Az új kárfelmérést a Biztosító egy másik megbízottja végzi el.
15.10.Amennyiben a Szerződő az új kárfelmérés eredményével nem ért egyet, amelyet akár a Biztosító (15.8. pont) akár a Szerződő kérésére (15.9. pont) végeznek el, akkor három napon belül, írásban felülvizsgáló kárfelmérést kell kérnie a Biztosítónál. Amennyiben három napon belül a Szerződő nem kéri a felülvizsgáló kárfelmérést, úgy az utolsó kárfelmérés eredménye jóváhagyottnak tekintendő.
15.11.A Szerződő vagy meghatalmazottjának jóváhagyó aláírása a kárjegyzőkönyvön a 15.9. pont szerinti esettől eltekintve a kárfelmérés jóváhagyásának minősül.
15.12.Több Szerződő együttes felülvizsgáló kárfelmérési igényét a Biztosító nem fogadja be.
15.13.A Szerződő által károsodottnak bejelentett táblákra vonatkozó felülvizsgáló kárfelmérési kérelem esetén, a felülvizsgáló kárfelmérést a Biztosító képviselőjének jelenlétében két, a Biztosítótól független kárszakértő végzi. Az egyik kárszakértőt a Biztosító, másikat a Szerződő jelöli meg a Biztosító által szolgáltatott felülvizsgálói kárszakértői listáról. A Szerződőnek egy helyettest is meg kell neveznie arra az esetre, ha az elsődlegesen választott szakértője akadályoztatva lenne.
15.14.A felülvizsgáló kárfelmérést végző szakértőknek a kárfelmérésről a Biztosítótól kapott formanyomtatvány szerinti jegyzőkönyvet kell készíteniük.
Ha a felülvizsgáló kárfelmérést végző két szakértő véleménye megegyezik, akkor a kárfelmérés eredménye mindkét félre nézve kötelező.
Amennyiben eltérő megállapításokra jutnának, akkor egyeztetést kell lefolytatni. Az egyeztetés eredménye mind a Biztosítóra, mind pedig a Szerződőre nézve kötelező kivéve, ha a Felek között ennek kapcsán bírósági jogvita alakul ki.
16. Cikkely
A kártérítés esedékessége
16.1. A kártérítés a kárfelmérést (ide értve az újbóli kárfelmérés(eke)t is), illetve az azzal összefüggő adminisztratív feladatok elintézését követően azonnal, legkorábban azonban a Kincstár által a Biztosító részére megküldött, a területnagyságra vonatkozó részletes adatközlést, illetve a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolata releváns adatainak a Szerződő által történő megerősítését követően esedékes.
16.2. A Biztosító adott biztosítási időszakra még fennmaradó biztosítási díj iránti követelés összege, beleértve a kármentességi engedmény visszavonásából eredő díjrészt is, levonásra kerül a kártérítési összegből (10.4. pont). A kártérítés harmadik félnek történő kifizetése csak a Szerződő által a Biztosítónak benyújtott és a Biztosító által elfogadott hivatalos dokumentumok alapján lehetséges.
16.3. A Biztosító szolgáltatási kötelezettsége végleg megszűnik, amennyiben a 15. cikkely szerint elvégzett kármegállapítás befejezése után a Szerződő a szolgáltatási igényét egy éven belül bírósági úton nem érvényesíti.
16.4. A Szerződő kárigényének elutasítása esetén az egyéves határidő csak azt követően kezdődik meg, hogy a Biztosító a Szerződő követelését a elévülési idő feltüntetésével és az elévülés jogkövetkezményéről szóló tájékoztatással írásban elutasította. A kárigény elutasítása során a Biztosítónak egy konkrét elutasítási okot meg kell jelölnie és azt jogi szempontból, illetve a szerződési feltételek megfelelő pontjának megjelölésével meg kell indokolnia.
17. Cikkely Személyes adatok kezelése
17.1. A Biztosító személyes adatokat a biztosítási szerződés létrejötte, nyilvántartása és a biztosítási szolgáltatás nyújtása érdekében a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) alapján kezel az érintett hozzájárulása alapján. A jogszabály kizárólag a különleges adatnak nem minősülő személyes adatok kezelésére vonatkozik.
17.2. Az adatszolgáltatás a Biztosító felé önkéntes, de a biztosítási ajánlaton szereplő személyes adatok megadása nélkülözhetetlen a szerződés létrejöttéhez és a biztosítási szolgáltatások nyújtásához. Az átadott adatokat csak a szerződés hatálya alatt, illetve a szerződésből eredő igény
érvényesíthetőségének határidejéig kezelheti a Biztosító.
17.3. A Biztosító egyes biztosítási szolgáltatásokat kiszervezhet külső cégeknek, mely során ezen cégek a tudomásukra jutott személyes adatokkal kapcsolatban jogszabály alapján titoktartásra kötelezettek.
17.4. A Biztosító az érintett személyes adatait, továbbá a biztosítási titoknak minősülő adatokat átadja:
a) kár esetén a megbízott kárszakértőknek,
b) a törvény által felsorolt szervezetek számára, jogszabály alapján végzett megkeresés vagy kötelező adatszolgáltatás teljesítése során.
17.5. A Biztosító az érintett személyes adatait, továbbá a biztosítási titoknak minősülő adatokat kizárólag az érintettől kapott írásos hozzájárulás alapján továbbíthatja a jelen cikkely 17.4. pontjában fel nem sorolt harmadik személynek
18. Cikkely Egyéb rendelkezések
18.1. A biztosítási szerződés tartalmát érintő megállapodások, valamint valamennyi bejelentés és nyilatkozat csak írásban érvényesek.
18.2. A biztosítási szerződés feltételei szerint írásbeli bejelentésre és nyilatkozattételre bármilyen olvasható formában sor kerülhet, levélben, vagy elektronikus levelezés (aláírt, szkennelt csatolmány) révén. Amennyiben a kapott nyilatkozaton nem szerepel saját kezű aláírás, cégszerű aláírás vagy látható elektronikus aláírás, akkor a Szerződő, illetve a Biztosító kérheti az eredeti, aláírt dokumentum újbóli benyújtását. A nyilatkozatok benyújtási határideje teljesítettnek minősül, amennyiben a nyilatkozat pótlólagos benyújtására kijelölt határidőre a kívánt formában sor kerül.
18.3. A másik féllel kapcsolatos bejelentés vagy nyilatkozat akkor számít időben feladottnak, ha a levél, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmány útján a határidő lejárta előtt megérkezik a címzetthez.
18.4. Jelen szerződési feltételektől eltérő bármilyen más megállapodás, vagy ettől való eltérés csak abban az esetben érvényes, ha ezzel kapcsolatosan a Biztosító írásbeli nyilatkozatot ad.
18.5. A jelen szerződési feltételekben nem szabályozott kérdésekben a magyar jog, így különösen a mindenkor hatályos Polgári Törvénykönyv (Ptk.), valamint Bit. vonatkozó rendelkezései érvényesek.
18.6. Az esetlegesen felmerülő jogviták rendezésére a Felek – a pertárgy értékétől függően – a Budai
Központi Kerületi Bíróság (0000 Xxxxxxxx, Xxxxxxxxx xx 00/B.; levelezési cím: 1525 Budapest, Pf.: 223.) vagy a Tatabányai Törvényszék (0000 Xxxxxxxxx, Xxxxxxxx xx 0.; levelezési cím: 2801 Pf. 160.) kizárólagos illetékességét kötik ki. A perben a Biztosító képviseletében az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepe jár el.
19. Cikkely
A szerződési feltételekben használt fogalmak
Biztosító: az Österreichische Hagelversicherung VVaG (0000 Xxxx, Xxxxxxxxxxxx 0-0.; cégjegyzékszám: FN 106532 s (Handelsgericht Wien); felügyeleti szerve: Österreichische Finanzmarktaufsicht (FMA), Ausztria, 1090 Wien, Xxxx-Xxxxxx-Platz 5.).
Szerződő: a személy/gazdasági társaság, aki a biztosítási szerződést a Biztosítóval megköti és a díj fizetésére kötelezettséget vállal.
Biztosított: a személy/gazdasági társaság, aki tulajdonosi, haszonbérlői vagy más minőségénél fogva érdekelt a biztosítási szerződés szerinti károk elkerülésében. A Szerződő és a Biztosított lehet ugyanaz a személy is.
Díjfizető: a személy/gazdasági társaság, aki szerződő félként a biztosítási díj megfizetésére kötelezettséget vállal.
Biztosítási szerződés: a Szerződő és a Biztosító írásbeli megállapodása a biztosítás megkötéséről.
Kötvény: a Biztosító által kiállított dokumentum a létrejött biztosítási szerződésről, mely a szerződés lényeges elemeit tartalmazza. Egyetlen kötvény több szerződésről is kiállítható.
Biztosítási díj vagy díj: az összeg, amelyet a Szerződő (Díjfizető) a Biztosító kockázatviselése ellenértékeként megfizet. Ennek mértékét és esedékességét a biztosítási szerződésről kiállított kötvény tartalmazza.
Biztosítási összeg: a biztosítási kötvényben meghatározott összeg, amelynek erejéig káresemény bekövetkezésekor a vagyon biztosítva van. A kötvény tartalmazza a biztosítási összeget.
Biztosítási esemény/Káresemény: olyan károsító esemény, amelynek következtében a biztosítási szerződés által fedezett kár keletkezik a biztosított vagyonban és amely alapján a Szerződő kártérítési igénnyel élhet.
Önrészesedés, Önrész: az az összeg, amelyet a Felek megállapodása szerint káresemény bekövetkeztekor a Szerződő/Biztosított maga visel. Az önrész összegét jelen jelen szerződési feltételekben és az I. Mellékletben meghatározott módon kell kiszámítani, és a kár összegéből levonni.
Tábla: azon összefüggő földterület, amelyen a biztosított termesztési időszakon belül csak egyfajta növénykultúra található.
BBCH kód: a növények fenológiai fejlődési szakaszait azonosító skála. Az elnevezés a skála kidolgozásában részt vevő németországi szervezetek neveinek
kezdőbetűiből összeálló mozaikszó: Biologische Bundesanstalt, Bundessortenamt és CHemische Industrie.
20. Cikkely
Panaszok kezelése, a Biztosító és magyarországi fióktelepének adatai
A Szerződő és a Biztosított a jelen szerződési feltételekkel vagy a biztosítási szerződés megkötésével, teljesítésével kapcsolatban felmerülő esetleges kérdését, továbbá a Biztosító magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát személyesen, telefonon vagy írásban (levélben vagy e-mailben) az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepénél közölheti.
A biztosítási szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén az ügyfél a 18.6. pontban kikötött hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz is fordulhat.
A biztosítási szerződésre a mindenkor hatályos magyar jogszabályok rendelkezései az irányadóak.
A Biztosító legfontosabb adatai:
Név: Österreichische Hagelversicherung VVaG Székhely: 1080 Bécs, Lerchengasse 3-5, Ausztria Jogi forma: Kölcsönös Biztosító Egyesület
Cégjegyzékszám vagy nyilvántartási szám: FN 106532 s (Handelsgericht Wien)
Nyilvántartását végző bíróság vagy hatóság: Handelsgericht Wien
Hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság: Österreichische Finanzmarktaufsicht (FMA)
Hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság elérhetőségei: Cím: Xxxx-Xxxxxx-Xxxxx 0, 0000 Xxxx, Xxxxxxxx
Tel.: +43-1-249 59-0
A Biztosító magyarországi fióktelepének legfontosabb adatai:
Név: Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepe
Székhely: 1027 Budapest, Bem rakpart 38-39. IV.em. 5. Levelezési cím: 1027 Budapest, Bem rakpart 38-39. IV.em. 5., Tel: x00 0 000 0000
E-mail: xxxx@xxxxxxxxxxxxxx.xx Honlap: xxx.xxxxxxxxxxxxxx.xx
A Biztosító évente jelentést tesz közzé fizetőképességéről és pénzügyi helyzetéről.
AZ ÖSTERREICHISCHE HAGELVERSICHERUNG VVAG SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI A DÍJTÁMOGATÁSBAN RÉSZESÍTHETŐ „B” TÍPUSÚ MEZŐGAZDASÁGI BIZTOSÍTÁSOKHOZ
(Érvényes: 2022. január 1-től)
Tartalomjegyzék:
Bevezetés
1. Cikkely A biztosítás szereplői
2. Cikkely A biztosítás tárgya, díjtámogatásban részesíthető növénykultúrák
3. Cikkely A biztosítási szerződés tartama
4. Cikkely A biztosítási szerződés létrejötte, a Biztosító kockázatviselésének kezdete
5. Cikkely Biztosítási fedezet és önrész
6. Cikkely Fennmaradó fedezet
7. Cikkely A biztosítási összeg
8. Cikkely Túl-, illetve alulbiztosítás
9. Cikkely A biztosítási díj, díjkedvezmények
10. Cikkely A biztosítási díj esedékessége
11. Cikkely A díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményei - Reaktiválás
12. Cikkely A szerződési feltételek és a biztosítási díj megváltoztatása
13. Cikkely Változásbejelentés
14. Cikkely A Szerződő/Biztosított kötelezettsége kár esetén
15. Cikkely Kármegállapítás szabályai
16. Cikkely A kártérítés esedékessége
17. Cikkely Személyes adatok kezelése
18. Cikkely Egyéb rendelkezések
19. Cikkely A szerződési feltételekben használt fogalmak
20. Cikkely Panaszok kezelése, a Biztosító és magyarországi fióktelepének adatai
Bevezetés
1. A biztosítási tevékenységét Magyarország területén az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepén keresztül kifejtő Österreichische Hagelversicherung VVaG („Biztosító”) jelen szerződési feltételei értelmében a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockáztok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.), valamint a Vidékfejlesztési Program keretében igénybe vehető a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás részletes feltételeiről szóló VP3-17.1.1-16 kódszámú pályázati felhívás (a továbbiakban: Felhívás) szabályai alapján létrejövő díjtámogatásban részesíthető „B” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések után a Vidékfejlesztési Programból díjtámogatási pályázat útján támogatást igényelhet, feltéve, hogy a biztosítási szerződést a felek a jelen szerződési feltételekre hivatkozással kötötték meg. A jelen szerződési feltételekben nem szabályozott kérdésekben a hatályos magyar jogszabályok rendelkezései irányadók.
2. A mezőgazdasági termelő a Felhívásban meghatározott feltételek alapján évente jogosult az Egységes Kérelem felületén benyújtani mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatásra vonatkozó igényét a Felhívás 4.3 pontjának megfelelően, az ott meghatározott határidővel.
3. Mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor a Biztosító annak tudatában jár el, hogy a Biztosított a szerződésben meghatározott biztosítási díjhoz támogatást kíván igénybe venni.
4. Egyazon területen ugyanarra a növénykultúrára, ugyanarra a biztosítási eseményre és kockázatviselési időszakra kizárólag egy biztosítási szerződés díjához nyújtható támogatás, függetlenül a biztosítás típusától. Ha a mezőgazdasági termelő egyazon területen ugyanarra a növénykultúrára, ugyanarra a biztosítási eseményre és kockázatviselési időszakra több díjtámogatott biztosítási szerződés alapján igényel támogatást, akkor támogatás kizárólag a legkorábban megkötött biztosítási szerződés szerinti díj után nyújtható, függetlenül a biztosítás típusától. Amennyiben a szerződéskötés dátuma megegyezik, úgy támogatás a magasabb támogatási összegű szerződés után nyújtható.
5. Ennek értelmében a Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, illetve hozzájárul, hogy a Biztosító
- a Felhívás 3.4.4. 4-5. pontjának megfelelően, a szerződő fél, a biztosított mezőgazdasági termelő és a mezőgazdasági biztosítási szerződés azonosítására szolgáló adatokat, a biztosított növénykultúra megnevezését, a kockázatviselés helyét MePAR azonosítással, valamint a biztosítási összegre, a nettó díjelőírás és a kedvezménnyel csökkentett nettó díjelőírás összegére vonatkozó adatokat legkésőbb tárgyév július 15. napjáig köteles a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár), mint "agrárkár- enyhítési szerv" részére megküldje,
- arra vonatkozóan nyilatkozatot tegyen (az eljárási tv. szerint, a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett biztosítóként), hogy „A”, „B”, és „C” típusú biztosítási konstrukció szerinti bontásban tárgyév november 15. napjáig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton a biztosítási szerződés alapján elkészített kötvény sorszámát is tartalmazó, a Felhívás 3.4.1.1 f) pontja szerinti biztosítási díj megfizetéséről szóló igazolást állít ki a Kincstár honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül
elérhető, a Kincstár honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével hozzáférhető felületen,
- a biztosítási szerződés visszamenőleges hatályú megszűnéséről havonta tájékoztatja a Kincstárt,
- a károk mértékének megállapítását az MKK tv. és a Felhívás előírásai szerint a jelen szerződési feltételekben részletezett módon állapítja meg,
- tudomásul veszi és elfogadja a Kincstár területnagyságra vonatkozó adatszolgáltatását. A Biztosító a helytelenül megadott területi adatokat a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok felhasználásával korrigálja, és a módosítás alapján új kötvényt állít ki. A végleges kötvény adatait szeptember 30. napjáig kell eljuttatni a Kincstár részére, ami alapján a támogatásnál figyelembe vett végső díjelőírás megállapításra kerül. A termeltetési biztosítások esetében a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok alapján a Biztosító Biztosítottanként vizsgálja a terület egyezőségét. Amennyiben valamely Biztosítottnál a biztosításra feladott terület nagyobb, mint a Kincstár által szolgáltatott adatok szerinti terület, akkor korrigálja a szerződést, amelyről új kötvényt bocsát ki, függetlenül attól, hogy a módosítás miként hat az integrációs szerződésben biztosításra feladott terület nagyságára.
6. Ha a Kincstár adatszolgáltatása alapján kiderül, hogy a Biztosított helytelenül adta meg a területi adatokat (mert a biztosításra feladott terület nagyobb, mint a Kincstár által szolgáltatott adatok szerinti terület) és ezt követően a Biztosító a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok felhasználásával megfelelően korrigálja a díjtámogatott biztosítás kötvényét, úgy a Biztosító ezzel egyidejűleg a támogatásra nem jogosult területeket külön biztosítási szerződés alapján veszi fedezetbe és erről új (módosított) kötvényt állít ki, mely után díjtámogatás nem igényelhető. A módosított kötvény(ek) szerinti korrigált biztosítási díja(ka)t a Szerződő a felek megállapodása szerinti határidőn belül köteles a Biztosítónak megfizetni.
7. Szerződő vállalja, hogy amennyiben a szerződő fél és a biztosított mezőgazdasági termelő személye eltér, a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett szerződő fél „A”, „B”, és „C” típusú biztosítási konstrukció szerinti bontásban tárgyév november 15. napjáig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton a biztosítási szerződés alapján elkészített kötvény sorszámát is tartalmazó, az 3.4.1. 1 f) pont szerinti biztosítási díj megfizetéséről szóló igazolást állít ki a Kincstár honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül elérhető, a Kincstár honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével hozzáférhető felületen.
8. A Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, hogy a Biztosító kötelezettsége, hogy a biztosítási szerződés adatai közül a Felhívásban meghatározott következő adatokat:
- a megkötött előzetesen jóváhagyott biztosítási szerződések adatai közül biztosított mezőgazdasági termelőnkénti bontásban a szerződéskötés dátumára, a kötvényszámra, a biztosítási eseményre, a módozatra, a biztosított növénykultúrára, a hozamra, a területre, a blokkazonosítókra, és „A”, „B”, „C” típusonként a díjelőírásra vonatkozó adatokat,
- előzetes jóváhagyás hiányában a biztosítási szerződés másolati példányát
- legkésőbb a tárgyév szeptember 30. napjáig elektronikus úton megküldi a Kincstár részére.
9. A Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, hogy a biztosítási díjtámogatás csak arra a naptári évre igényelhető, amely naptári évre aktualizált termelésére a szerződés vonatkozik, továbbá, hogy a díjtámogatás egyik feltétele, hogy a teljes díj megfizetésre kerüljön.
10. Jelen szerződési feltételek csak a Magyarországi kockázatviselési helyen, Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) szerinti azonosítóval rendelkező, használatban lévő termőföld területeken termelt növénykultúrákra érvényesek.
1. Cikkely
A biztosítás szereplői
1.1. A Biztosító a biztosítási díj megfizetése ellenében megtéríti a Szerződőnek azt a mennyiségi kárát, amely a jelen szerződési feltételekben szabályozott kockázatok hatására a biztosított mezőgazdasági növénykultúrákban keletkezik.
1.2. A Szerződő a Biztosítóval egy vagy több biztosítási szerződést köt, és az(ok) alapján a biztosítási időszakra eső díj megfizetésére és a biztosítási szerződésből eredő egyéb kötelezettségeinek teljesítésére kötelezett.
1.3. A Szerződő harmadik fél, mint Biztosított javára is megkötheti a biztosítást (például integrációs szerződés), de a díjtámogatást ezen szerződések esetében is a Biztosított mezőgazdasági termelő kapja. A Szerződő köteles a díjat megfizetni és a biztosítási szerződésből eredő egyéb kötelezettségeit teljesíteni. A Szerződő részére történő kártérítés a Biztosított hozzájárulásától függ.
1.4. Biztosítás díjtámogatási kérelmet nyújthat be a mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015. (III.13.) FM rendeletben foglaltaknak megfelelően közvetlen támogatás
igénybevételére jogosult mezőgazdasági termelő, aki a szerződés biztosítottja.
2. Cikkely
A biztosítás tárgya, díjtámogatásban részesíthető növénykultúrák
2.1. A díjtámogatásban részesíthető „B” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződés a jelen cikkely
2.4. pontjában meghatározott növénykultúrá(k)ra köthető. Egy gazdaság ugyanazon növény- kultúrájának teljes területét (saját tulajdonú és bérelt) fel kell adni biztosításra (a továbbiakban: Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség) azzal, hogy a díjtámogatás igénybevételéhez minden egyes növénykultúra a mindenkori biztosítási időszakban mindig egy biztosítási típus keretében biztosítható. Ha adott növénykultúrát a Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség megsértésével adnak fel biztosításra (azaz ugyanazon növénykultúra nem teljes területét adják fel biztosításra), a kártérítés mértéke a biztosításra feladott növénykultúra biztosítási összegének és a növénykultúra teljes területének arányában kerül meghatározásra. A Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség kizárólag az integrációs szerződések keretében létrejött biztosítások biztosítottjai esetében oldható fel.
2.2. A biztosítás tárgyának a biztosítási adatközlőn feltüntetett, szabadföldi, lábon álló, biztosított növénykultúrának az adott biztosítási évre (biztosítási időszakra) vonatkozó termését kell tekinteni. A többes hasznosítású növénykultúráknak csak a főterménye biztosítható.
2.3. Egy évben többszöri termést lehetővé tevő növénykultúrák esetén megadott biztosítási összeget a Biztosító – külön megállapodás hiányában – a teljes éves termés értékének tekinti.
2.4. A díjtámogatásban részesíthető „B” típusú mezőgaz- dasági biztosítások keretében kizárólag a következő növénykultúrák biztosíthatók:
Növénykultúra megnevezése Hasznosítási kód
Homoki bab PIL14
Lencse PIL24
Csicseriborsó PIL29
Burgonya BUR01
Retek IND15
Cikória IND22
Karfiol VEG01
Brokkoli VEG02
Bimbóskel VEG03
Fejes káposzta VEG04
Kelkáposzta VEG05
Vöröskáposzta VEG06
Takarmánykáposzta VEG07
Karalábé VEG08
Kínai kel VEG09
Zeller VEG10
Póréhagyma VEG11
Őszi fokhagyma VEG12
Tavaszi fokhagyma VEG13
Csemegehagyma VEG14
Őszi vöröshagyma VEG15
Tavaszi vöröshagyma VEG53
Lilahagyma VEG17
Metélőhagyma VEG18
Fejessaláta VEG19
Endívia VEG20
Sóska VEG21
Spenót VEG22
Spárga VEG23
Articsóka VEG24
Spanyol Articsóka VEG25
Petrezselyem gyökér (fehérrépa) VEG26
Petrezselyem levél VEG27
Rebarbara VEG29
Édeskömény (közönséges) VEG30
Galambbegysaláta VEG31
Zsázsa VEG32
Paradicsom VEG33
Uborka VEG34
padlizsán VEG35
Főzőtök VEG36
Sütőtök VEG37
Káposztatök VEG38
Olajtök VEG39
Csillagtök/patiszon VEG40
Spárgatök VEG41
Pattogatni való kukorica | KAL22 | Cukkini | VEG42 |
Csemegekukorica | KAL23 | Paprika | VEG43 |
Cukorborsó | PIL01 | Fűszerpaprika | VEG44 |
Mezei borsó | PIL02 | Sárgarépa | VEG45 |
Őszi takarmányborsó | PIL03 | Cékla | VEG46 |
Őszi zöldborsó | PIL04 | Feketegyökér | VEG47 |
Szárazborsó (Sárgaborsó) | PIL05 | Torma | VEG48 |
Tavaszi takarmányborsó | PIL06 | Pasztinák | VEG49 |
Tavaszi zöldborsó | PIL07 | Újzélandi spenót | VEG50 |
Lóbab (Disznóbab) | PIL09 | Mezei csibehúr | VEG51 |
Futóbab | PIL11 | egyéb zöldség | VEG52 |
Szárazbab | PIL12 | Batáta (édesburgonya) | VEG54 |
Zöldbab | PIL13 | Borsmustár (rukkola) | VEG55 |
Fűszer (édes) édeskömény v. római | VEG56 | Hagyományos gyümölcsös nektarin | HAG19 |
édeskömény | Hagyományos gyümölcsös alma | HAG01 | |
Olasz édeskömény v. gumós édeskömény | VEG57 | Hagyományos gyümölcsös körte | HAG15 |
Görögdinnye | FRU01 | Hagyományos gyümölcs bodza | HAG20 |
Tökre oltott görögdinnye | FRU02 | Hagyományos gyümölcs homoktövis | HAG21 |
Sárgadinnye | FRU03 | Hagyományos gyümölcs áfonya | HAG22 |
Földieper (szamóca) | FRU04 | Hagyományos gyümölcs berkenye | HAG23 |
Ribiszke | FRU05 | Hagyományos gyümölcs fekete berkenye | HAG24 |
Málna | FRU08 | Hagyományos gyümölcs fehér eperfa | HAG25 |
Piszke | FRU09 | Hagyományos gyümölcs fekete eperfa | HAG26 |
Szeder | FRU11 |
Tüske nélküli szeder FRU12
Yosta (Rikö) FRU13
Homoktövis FRU14
Fekete Bodza FRU15
Egyéb bodza FRU16
Áfonya FRU17
Berkenye FRU18
Birs ULT18
Cseresznye ULT17
Dió ULT08
Kajszibarack (sárgabarack) ULT04
Mandula ULT10
Meggy ULT16
Mogyoró ULT09
Naspolya ULT07
Nektarin ULT05
Őszibarack ULT03
Szilva ULT06
Alma ULT01
Körte ULT15
Szelídgesztenye ULT11
Vegyes gyümölcsös ULT12
Minőségi borszőlő ültetvény ULT19
Egyéb borszőlő ültetvény ULT20
Csipkebogyó ULT26
Kivi ULT27
Füge ULT21
egyéb növény ULT28
Csemegeszőlő ültetvény ULT29
Fehér eperfa ULT30
Fekete eperfa ULT31
Fekete berkenye ULT32
Húsos som ULT35
Kökény ULT36
Hagyományos gyümölcsös őszibarack HAG03
A felsorolt biztosítható növénykultúrák köre, a kultúra megnevezések, és a növénykultúrák hasznosítási kódja a tárgyévre vonatkozó Felhívás szerint változhat. Változás esetén a már megkötött szerződésekben, illetve a hozzá tartozó adatközlőkön meghatározott növénykultúrák biztosítottak maradnak. Módosítás esetén a Biztosító az új kultúra megnevezéseket és hasznosítási kódokat átveszi, és a megfelelő módosításokat a biztosítási szerződésen elvégzi.
3. Cikkely
A biztosítási szerződés tartama
3.1. A biztosítási szerződés határozatlan időre szól, amelyet bármelyik félnek jogában áll a naptári év végére felmondani.
3.2. A felmondást írásban, postai úton, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmányban kell eljuttatni a másik félhez úgy, hogy annak 30 nappal a biztosítási időszak lejárta előtt, legkésőbb december 1. napjának 24.00 óráig meg kell érkeznie a címzetthez. A biztosítási szerződés ügyfél általi felmondását a Szerződő vagy meghatalmazottja – az erre vonatkozó írásbeli meghatalmazás felmutatásával – kezdeményezheti.
3.3. A biztosítási időszak – az ajánlattétel és a biztosítási szerződés létrejötte időpontjától függetlenül – minden esetben egy naptári év. A biztosítási időszak kezdete és vége nem feltétlenül esik egybe a Biztosító kockázatviselésének kezdetével és végével.
3.4. A biztosítási fedezet csak a Biztosító
Hagyományos gyümölcsös kajszibarack (sárgabarack)
HAG04
kockázatviselésének időtartama alatt bekövetkezett károkra terjed ki (időbeli hatály).
Hagyományos gyümölcsös szilva HAG06 Hagyományos gyümölcsös naspolya HAG07 Hagyományos gyümölcsös dió HAG08 Hagyományos gyümölcsös mogyoró HAG09 Hagyományos gyümölcsös mandula HAG10
3.5. Amennyiben a szerződés időtartama alatt adott (egy vagy több) naptári évben egyetlen biztosított növénykultúra telepítésére sem kerül sor, akkor a biztosítási szerződést szüneteltetni lehet. Ebben az
Hagyományos gyümölcs szelídgesztenye
HAG11
esetben minden megállapodás – mint pl. a kármentességi engedmény a 9.3. pont értelmében –
Hagyományos gyümölcs vegyes HAG12 Hagyományos gyümölcsös meggy HAG16 Hagyományos gyümölcsös cseresznye HAG17 Hagyományos gyümölcsös birs HAG18
érvényben marad.
4. Cikkely
A biztosítási szerződés létrejötte, a Biztosító kockázatviselésének kezdete
4.1. A biztosítási szerződés létrejötte a Biztosító által tett ajánlat elfogadásával
a) A biztosítási szerződés megkötését írásban kell kezdeményezni (ajánlattételi felhívás). Az ajánlattételi felhívást a 2.1. pontban leírt Teljeskörű Biztosítási Kötelezettségnek megfelelően hiánytalanul és a valóságnak megfelelőn kell megtenni. Az ajánlattételi felhívás és a létrejött biztosítási szerződés a díjtámogatásban részesíthető biztosítási szerződés feltételei szerint az alábbi adatokat, információkat, nyilatkozatot tartalmazza:
- a Biztosított nevét, lakcímét, székhelyét, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) szerinti ügyfél- azonosítóját a Felhívás 3.4.1.1. 1a) pontja szerint. Amennyiben a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor nem rendelkezik az Eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítóval, úgy a mezőgazdasági termelő az ügyfél-azonosító megállapítása iránt benyújtott kérelmének elbírálásáról szóló döntés kézhezvételét követően köteles kezdeményezni a vele szerződő Biztosítónál a mezőgazdasági biztosítási szerződés ügyfél-azonosítóval történő kiegészítését.
- a kockázatviselés helyét (MEPAR szerinti blokkazonosító),
- a biztosítási eseményt,
- a biztosítási szerződéssel fedezett gazdasági veszteségeket, kockázatokat,
- az egyes biztosítási események vonatkozásában a különös szerződési feltételeket,
- a hasznosítási kóddal azonosított, biztosított növénykultúrák megnevezését,
- a mezőgazdasági termelő nyilatkozatát a tárgyévet megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb hozammal rendelkező kettő év elhagyásával képzett három év hozamának számtani átlagáról (a
7.1. pont szerinti referenciahozamról),
- a biztosítás adó nélkül számított (nettó) díját, (kármentességi engedmény alkalmazása esetén a kármentességi kedvezménnyel csökkentett, adó nélkül számított biztosítási díjat is), más kockázatoktól elkülönítetten, biztosított termelők szerinti bontásban, a Biztosító, a biztosított, illetve a szerződő fél eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítójának
típusonként összesítve az egységes kérelemben bejelentett terület és az azon feltüntetett hasznosítási kóddal és az esetlegesen az adott hasznosítási kódhoz tartozó pontos megnevezéssel jelzett növénykultúrák (a továbbiakban együtt: növénykultúra) feltüntetésével.
- a kárrendezés alapjául szolgáló, az Mkk tv. és a Felhívás előírásainak megfelelő különös biztosítási feltételeket,
- Biztosító jelen szerződési feltételek bevezetésében meghatározott nyilatkozatát,
- a biztosítás „B” típusra való hivatkozását.
b) A biztosítói ajánlatot a Biztosító az ajánlattételi felhívás adatai alapján teszi meg és azt a Szerződőnek, vagy a Szerződő megbízásából eljáró biztosítási alkusznak küldi meg. Saját ajánlatához a Biztosító 15 napig kötve van (ajánlati kötöttség ideje). Az ajánlati kötöttség ideje alatt a biztosítási ajánlat nem vonható vissza. A biztosítási szerződés akkor jön létre, ha az ajánlati kötöttség ideje alatt a Szerződő aláírásával (írásbeli elfogadó nyilatkozat) elfogadja a biztosítói ajánlatot. A biztosítási szerződés létrejöttének dátuma megegyezik a Szerződő által aláírt biztosítói ajánlat Biztosítóhoz való megérkezésének dátumával.
4.2. A biztosítási szerződés létrejötte a Szerződő biztosítási ajánlatának elfogadásával
a) A biztosítási szerződés megkötésére a Szerződő is ajánlatot tehet a Biztosító ezt a célt szolgáló formanyomtatványán („Biztosítási ajánlat”), ha a Szerződő írásbeli biztosítási ajánlata hiánytalanul és a valóságnak megfelelőn tartalmazza a 4.1. a) pont szerinti adatokat és a Biztosító díjtarifájának megfelelő biztosítási díjat. A Szerződő a biztosítási ajánlatához annak a Biztosítóhoz való beérkezésétől számított 15 napig kötve van (ajánlati kötöttség ideje). Az ajánlati kötöttség ideje alatt a biztosítási ajánlat nem vonható vissza.
b) Egy, a felsoroltakat hiánytalanul tartalmazó biztosítási ajánlat elfogadottnak, és az így létrejövő biztosítási szerződés megkötöttnek minősül (létrejön), amennyiben a Szerződő biztosítási ajánlatát az ajánlati kötöttség idején belül a Biztosító egy igazoló dokumentum (fedezetigazolás vagy biztosítási kötvény) kiállításával kifejezetten elfogadja. A biztosítási szerződés létrejöttének dátuma megegyezik a Szerződő biztosítási ajánlatának Biztosítóhoz történő beérkezésének dátumával.
c) A biztosítási szerződés nem jön létre, ha a Szerződő biztosítási ajánlatát az ajánlati kötöttség ideje alatt a Biztosító nem fogadja el, eltérő tartalmú ellenajánlatot tesz, vagy azt kifejezetten elutasítja.
feltüntetése mellett, valamint „A”, „B”, „C”
4.3. Nem köthető biztosítás azon mezőgazdasági növénykultúrára, amely a biztosítási adatközlő ill. biztosítási ajánlat benyújtásakor a biztosítandó veszélynem miatt már károsodott. Tartam káresemény (pl. aszály) tekintetében a biztosítási adatközlő, ill. biztosítási ajánlat benyújtását megelőzően, „Az Österreichische Hagelversicherung VVaG szerződési feltételei a díjtámogatásban részesíthető „A”, „B” és „C” típusú mezőgazdasági biztosításokhoz” – I. sz. Melléklet (a továbbiakban: I. Melléklet) kockázatmeghatározása szerint, a szántóföldi növénynövekedés idején teljesülő meteorológiai feltételek káreseménynek minősülnek. Amennyiben kiderül, hogy károsodott mezőgazdasági növénykultúrák is szerepelnek az ajánlatban illetve adatközlőben, úgy a biztosítás visszamenőleg törlésre kerül és a befizetett biztosítási díjat a Biztosító visszautalja.
4.4. A Biztosító kockázatviselése általánosan a
a) fenti 4.1. b) pont szerinti esetben a szerződés létrejöttének dátumát követő nap 12.00 órától kezdődik,
b) fenti 4.2. b) pont szerinti esetben a biztosítási szerződés létrejöttével esedékessé váló biztosítás díj (díjrészlet) megfizetésével kezdődik. Ebben az esetben díjfizetés hiányában a biztosítási szerződés anélkül szűnik meg, hogy a Biztosító kockázatviselése megkezdődött volna.
A Biztosító által meghatározott kockázatonkénti és növénykultúránkénti fedezeti időszakokat az I. Melléklet tartalmazza.
4.5. A Szerződőnek minden egyes biztosítási időszakra meg kell adnia a Biztosító számára a biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrákat, melyre vonatkozóan a 2. cikkelyben előírt Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség érvényes. A biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák teljeskörű biztosításba adásába beletartozik a 4.1. a) pontban felsorolt adatok közlése is.
a) A 4.1. a) pontnak megfelelő évenkénti adatközlés határideje legkésőbb az aktuális biztosítási időszak május 15. napja, téli és tavaszi fagykár biztosítása esetén legkésőbb a megelőző év november 30. napja. A Biztosító fedezete a biztosítás tartalmát érintő módosítások esetén a
4.4. pont szerint kezdődik.
b) A Biztosító kockázatviselése a határozatlan tartamú szerződés keretében a növénykultúrák tárgyévi adatközlését követően a 4.4. a) pont szerint, illetve az I. Melléklet szerint kezdődik.
c) Amennyiben a jelen 4.5. a) pontban meghatározott időpontig nem kerül sor az adatközlésre, akkor a biztosítási díjat az előző év biztosítási adatai alapján a tárgyévben érvényes díjtételek szerint kell megfizetni, a Biztosító által az előző évi adatok alapján kiállított és a Szerződő részére legkésőbb az aktuális biztosítási időszak
július 15. napjáig megküldött biztosítási kötvény alapján. Ebben az esetben a Biztosító az előző év biztosítási adatai és az utolsó díjszámítás alapját képező hektáronkénti biztosítási összeg szerint, de legfeljebb az adott kultúra előző évi teljes biztosítási összege erejéig viseli a kockázatot, betartva a 9. cikkely rendelkezéseit. Nem terheli díjfizetési kötelezettség a Szerződőt és a Biztosító nem visel kockázatot, ha a Szerződő (i) az adott évben az előző évihez képest más növénykultúrát vetett, vagy (ii) nem vetett semmit, és ezt a lenti
4.7. pont szerinti tájékoztatás megfelelően igazolja.
4.6. A Biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötését, illetve az éves adatközlést követően legkésőbb a tárgyév július 15. napjáig adategyeztetés céljából köteles a Kincstár részére a mezőgazdasági biztosítási szerződés adatai közül:
a) a szerződő fél és a biztosított mezőgazdasági termelő azonosítására (név, székhely vagy lakcím, eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosító),
b) a mezőgazdasági biztosítási szerződés azonosítására (szerződéskötés dátuma, kötvényszám, módozat, biztosítási esemény),
c) a biztosított növénykultúra megnevezésére (hasznosítási kód) és a növénykultúra referencia hozamára,
d) a kockázatviselés helyére (blokkazonosító),
e) a terület nagyságára (hektár), valamint
f) a biztosítási összegre, a díjelőírás és a kedvezménnyel csökkentett, nettó díjelőírás összegére vonatkozó adatokat átadni.
A fenti adatokat a Biztosító a Kincstárnak a Felhívás
3.4.4. 5. pontja szerinti adatszolgáltatása alapján véglegesíti és azokat legkésőbb a tárgyév szeptember 30. napjáig visszaküldi a Kincstár részére.
4.7. A Kincstár a Biztosító 4.6. pont szerinti tájékoztatását követően, a Kincstár és a biztosítók közötti megállapodás alapján, de legkésőbb a tárgyév augusztus 1. napjáig tájékoztatja a Biztosítót a mezőgazdasági biztosítási díjtámogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő
a) nevéről és az eljárási tv. szerinti ügyfél- azonosítójáról, továbbá
b) a Biztosító által díjtámogatott konstrukcióban biztosított növénykultúráinak tárgyévi teljes területéről és azok MePAR szerinti blokkazonosítójáról. A Kincstár az ügyfél által tárgyév július 31. napjáig bejelentett terület(ek) adatait adja át a Biztosító részére.
4.8. A biztosítási fedezet megszűnése
a) A Biztosító kockázatviselése (a biztosítási fedezet) az I. Mellékletben meghatározottak szerint szűnik meg. A biztosítási fedezet megszűnése nem érinti a biztosítási szerződés
fennállását, a biztosítási szerződés a biztosító kockázatviselésének megszűnését követően is érvényben marad.
b) Nem szűnik meg a biztosítási fedezet a Biztosított halálával, hanem az a termőföld, illetve a lábon álló növényi kultúra tulajdonjogával, illetve az ezekhez fűződő egyéb vagyoni jogokkal együtt átszáll az örökösökre.
5. Cikkely Biztosítási fedezet és önrész
5.1. A Biztosító a jelen szerződési feltételek és a szerződés adatközlője szerint a biztosítási díj megfizetése ellenében megtéríti a Szerződő/ Biztosított azon kárát, melyet az 5.2. pontban meghatározott biztosítási események valamelyike okoz és amely a biztosított mezőgazdasági növénykultúra 20%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenését eredményezi üzemi szinten. A Biztosító nem fizet kártérítést az alábbi okokból bekövetkező károk után még abban az esetben sem, ha azok olyan biztosítási eseménnyel kapcsolatban következnek be, melyre a Biztosító fedezetet nyújt:
a) a növénykultúrán a szerződés aláírása, illetve a kockázatviselés kezdete előtt bekövetkező károk,
b) a Szerződő/Biztosított hibájából bekövetkező károk, valamint azon károk, melyek bekövetkezését a Szerződő/Biztosított megakadályozhatta vagy azok hatását mérsékelhette volna, de a szükséges intézkedéseket elmulasztotta;
c) a nem megfelelő gazdálkodásból eredő károk, mint például a helytelenül megválasztott vetésmélység vagy vetőmagmennyiség, a nem időben történő vetés, rossz vetőmag-választás, talajművelés hiánya, növényállomány szakszerűtlen gondozása;
d) állati kártevők okozta károkra, növénybetegségekre vagy a megtermékenyülés hiányára visszavezethető következményi károk;
e) minőségromlás például beltartalmi összetevők hiánya vagy túl magas koncentrációja, túl- vagy alulméret, gyümölcs- vagy szemtermés megváltozott felépítése, deformációk vagy esztétikai hibák, valamint ízváltozások révén;
f) kényszerérés, kései vagy egyenetlen érés, továbbá túlérés, illetve a tábla járhatatlansága miatti késői betakarításból származó károk;
g) minőségromlásból adódó alternatív értékesítés vagy az értékesítés teljes megszűnése miatt bevételkiesés;
h) a jelen cikkely 5.2. pontja értelmében nem biztosított egyéb biztosítási események bekövetkeztéből eredő hozamkiesés.
5.2. A díjtámogatásban részesíthető „B” típusú mező- gazdasági biztosítási szerződés keretében a jelen szerződési feltételek 2. cikkelyének 4. pontjában
meghatározott növénykultúrák vonatkozásában az alábbi biztosítási eseményekre köthető mezőgazdasági biztosítás az I. Mellékletben meghatározottak szerint:
- jégesőkár,
- aszálykár,
- mezőgazdasági árvízkár,
- téli fagykár,
- őszi fagykár,
- tavaszi fagykár,
- felhőszakadás kár,
- viharkár.
5.3. A biztosítási szerződéssel lefedett terület és növénykultúra vonatkozásában a Biztosító az 5.2. pontban meghatározott kockázatokkal összefüggésben az alábbi kárküszöböket alkalmazza:
a) jégeső- és viharkár esetén a kárküszöb a károsodott terület biztosítási összegének 20%-a,
b) a mezőgazdasági árvízkár és a felhőszakadáskár esetén a kárküszöb az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a. Téli fagykárnál a kárküszöb az érintett tábla biztosítási összegének 50%-a,
c) az aszálykár, a tavaszi és őszi fagykár kockázatok esetén a küszöbérték az üzemenkénti károsodott növénykultúrák biztosítási összegének 50%-a.
5.4. Térítésre kizárólag az 5.3. pontban definiált küszöbértékeket meghaladó károk kerülnek. A Biztosító ekkor az I. Melléklet szerinti önrészt alkalmazza. A jégeső és vihar kockázatok vonatkozásában a Szerződő ajánlattételkor az I. Melléklet szerinti két önrészváltozat közül választhat.
5.5. Integrációs biztosítási szerződés érintettségében bekövetkező károk esetén a kárküszöbök és önrészek számításának alapját a Biztosítottnak az integrációs szerződésben biztosított növénykultúránkénti területe képezi, függetlenül a Biztosított egyes növénykultúránkénti tényleges területnagyságától (vagyis a károsodott növénykultúrának az integrációs biztosítási szerződésben nem biztosított területnagyságától).
6. Cikkely Fennmaradó fedezet
6.1. Azon károk esetén, ahol újratelepítés válik szükségessé, és amennyiben az I. Melléklet másképp nem rendelkezik, a károsodott és kiművelt terület biztosítási összegének 20%-a, de hektáronként maximum 120 000 forint kerül térítésre.
6.2. Az újratelepített azonos növénykultúra további károk esetére a biztosítási időszakra érvényes biztosítási összegnek az újratelepítésre kifizetett kárösszegével csökkentett értékéig marad biztosított, és az eredeti díj marad érvényben.
6.3. Amennyiben csak más növénykultúra telepíthető újra, akkor két eset lehetséges:
a) a szerződés az új növénykultúra biztosítási összegével módosul. A Biztosító újbóli kockázatvállalása alapján az éves díj az újratelepített növénykultúra díjával emelkedik, vagy
b) a szerződés az új növénykultúra biztosítási összegével nem kerül kibővítésre, így a biztosítási fedezet az új kultúrára nem terjed ki.
7. Cikkely
A biztosítási összeg
7.1. A Szerződőnek az ajánlattételi felhívásban és a biztosítási ajánlatban (4.1. és 4.2. pont), illetve a 4.5. pont szerinti adatközlés során kell megadnia minden egyes növénykultúrára a folyó biztosítási évre vonatkozóan a referenciahozamot.
A hozamadatot az Mkk. tv. 2. § 26. xxxxxx és a Felhívás 3.4.1.1. 1j), illetve 3.4.1.1 3. pontja szerinti referenciahozamként kell megadni. A referenciahozam a termelő által a referencia- időszakban elért hozamok számtani átlaga. Amennyiben a termelő az adott növénykultúrára valamelyik évben nem rendelkezik saját hozamadattal, akkor abban az évben a saját hozamadat helyett a megyei – vagy annak hiányában
– az országos átlaghozamot kell figyelembe venni a referenciahozam kiszámításánál.
A biztosítási összeget a Biztosító a Szerződő által megadott biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák területének, egységárának és hozamának figyelembevételével határozza meg.
A Szerződő/Biztosított hozamként az Mkk tv. és a Felhívás előírásai szerint számított átlaghozamát köteles a Biztosító számára megadni.
A biztosított növénykultúra átlaghozamát a Biztosított megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves termésátlagából kell kiszámítani.
Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem rendelkezik a fenti adatokkal, úgy a megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves, a biztosítási szerződéssel lefedett terület szerint illetékes megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságánál elérhető, az adott növénykultúrára és az adott évekre vonatkozó megyei vagy – annak hiányában – országos átlagtermés-adatokat kell figyelembe venni. A biztosított területnek – a termeltetői biztosítás kivételével (2. cikkely 1. pont) – meg kell egyezni a Kincstár által szolgáltatott MePAR területi adatokkal.
7.2. A Szerződő május 15. után abban az esetben kérheti a biztosítási összeg csökkentését, amennyiben az adott évre vonatkozó szerződési adatközlő benyújtását követően kiderül, hogy a várható termés értéke az egységár változása, vagy kockázaton kívüli
kár miatt több mint 20%-kal kevesebb, mint az igényelt biztosítási összeg, és a csökkenés alaposan megindokolható, valamint még nem következett be biztosítási esemény.
Egy ilyen módosítási igény csak a következő időpontokig, és növénykultúrákra fogadható el:
a) általánosságban május 31. napjáig,
b) szőlőre, és gyümölcskultúrákra június 30. napjáig. A biztosítási összegek csökkentésére a fent említett időszakot követően nincs mód. A biztosítási összeg csökkentés miatti díjkülönbözet felét a Biztosító felszámolja. A biztosítási összeg csökkentése a biztosítási időszak kezdetétől hatályos.
7.3. A biztosítási összeg csökkentésének, illetve növelésének kérvényezése, amely az adott évre vonatkozó biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák Biztosító felé történő közlését követően következik be, elfogadottnak minősül, amennyiben a Biztosítóhoz történő beérkezését követő 15 napon belül azt a Biztosító nem utasítja vissza. A Biztosító kockázatviselése a biztosítási összeg módosítását követően a 4. cikkely 4. pont szerint történik.
7.4. Káreseményt követően a Biztosító nem fogad el a biztosítási összeg emelésére vonatkozó módosító igényt. Ha a káresemény a biztosítási összeg emelésének kérvényezését megelőzően következett be, a biztosítási szerződés módosítására a 7.3. pont akkor sem irányadó, ha a káreseményről a módosítás kérvényezésének időpontjában sem a Szerződő, sem a Biztosító nem tudott. Ilyen esetben a 7.3. pont szerinti határidő eltelte ellenére a biztosítási szerződés az eredeti tartalommal marad érvényben.
8. Cikkely
Túl-, illetve alulbiztosítás
A Biztosító által a jelen szerződési feltételek szerint megkötött biztosítási szerződés alapján fizetendő kártérítés mértéke nem lehet magasabb, mint a biztosítási esemény által a Szerződőnek/Biztosítottnak okozott kár. Amennyiben a biztosított növénykultúra értéke magasabb, mint az érintett terület vagy területrész biztosítási összege (alulbiztosítás), akkor a Biztosító a kárt olyan arányban köteles megtéríteni, ahogy a biztosítási összeg a biztosított növénykultúra értékéhez aránylik.
Amennyiben a biztosított növénykultúra értéke alacsonyabb, mint a biztosítási összeg (túlbiztosítás), akkor a kártérítést a növénykultúra értéke alapján kell kiszámítani.
A biztosított mezőgazdasági növénykultúra biztosítási értéke az az összeg, amelyet a biztosítható, illetve nem biztosítható kockázatok által okozott veszteség nélkül el lehetne érni az adott területen, az adott technológiával.
Díjtámogatás legfeljebb a biztosított terület egységes kérelemben bejelentett terület mérete alapján igényelhető.
9. Cikkely
A biztosítási díj, díjkedvezmények
9.1. Biztosítási díj alatt a biztosítási időszakra járó díjat kell érteni. A biztosítási díj a biztosítási összeg és a díjtétel szorzata. A díjtételt a biztosított növényfaj kockázatérzékenysége, a helyi területi kockázati viszonyok és a mindenkori önrészváltozat határozzák meg, mértéke valamennyi kockázatra együttesen, növénykultúránként kerül megállapításra.
9.2. A szerződésen/kötvényen feltüntetésre kerül a díj azon része, amely után díjtámogatás igényelhető.
9.3. Azokban az években, amikor kárkifizetés nem történik, a Biztosító a kármentesség miatt kármentességi jogosultságot ad a Szerződőnek az alábbiak szerint:
a) az első kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 10%-a,
b) a második kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 20%-a,
c) a harmadik kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 30%-a.
A Biztosító a kármentességi engedményt előzetesen, az ajánlattal/adatközléssel egyidőben levonja az aktuális év éves díjának összegéből.
9.4. Amennyiben a kárhányad 75% felett van, kár esetén a tárgyévi kármentességi engedmény visszavonásra kerül és a Biztosító az így keletkező többlet díjat a kártérítés összegéből levonja.
9.5. A 3. pont szerinti kármentességi engedményre annak elvesztése után a Szerződő akkor válik újra jogosulttá, ha a mindenkori kötvénnyel igazolt szerződés megelőző 10 biztosított év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek) adataiból számolt kárhányada ismételten 75% alá csökken.
9.6. A kárhányad a mindenkori biztosítási módozattól függetlenül a mindenkori kötvénnyel igazolt szerződésre a Biztosító által fizetett kártérítés és – az esetlegesen törvényi alapon fizetendő egyéb díjak és járulékok nélküli – díjelőírás egymáshoz való viszonya. Ha a szerződést felmondják, akkor a
kármentességi engedményre való jogosultság és besorolás 4 évig marad érvényben. Újbóli biztosításkötés esetén az 5. évtől a jelen cikkely 9.3. és 9.4. pontjai érvényesek.
9.7. A kárhányad számításakor csak a Biztosítónál eltöltött biztosított évek száma vehető figyelembe. Az integrációs biztosítási szerződések esetében a kármentességi engedmény Biztosítottanként kerül meghatározásra.
9.8. A kármentességi engedmény (bónusz) elvesztése és az ebből következően megemelkedő – a Szerződő által fizetendő biztosítási díj – a 12. cikkely 1. pontja értelmében nem jogosít a biztosítási szerződés felmondására.
10. Cikkely
A biztosítási díj esedékessége
10.1.A biztosítás éves díja a biztosítási szerződés létrejöttekor, a további biztosítási időszakokra vonatkozó éves díj pedig a biztosítási évforduló napján esedékes.
10.2.A Szerződő Felek a biztosítási díj halasztott- és részletekben való fizetésében is megállapodhatnak. Ebben az esetben a díjrészletek fizetési időpontját (esedékességét) és mértékét a Felek a szerződésben, illetve a kötvényben rögzítik. Az utolsó díjrész megfizetésének határideje nem lehet később, mint október 1.
10.3.A díj megfizetése a biztosítási kötvény, mint pénzügyi bizonylat alapján, banki átutalással történik a biztosítási szerződésen, illetve kötvényen megjelöltek szerint.
10.4.Amennyiben a Szerződővel halasztott részletfizetésben állapodott meg a Biztosító, akkor biztosítási esemény bekövetkeztekor a Szerződő adott biztosítási időszakra vonatkozó összes szerződésének díja – beleértve a visszavont kármentességi engedmény(ek) összegét is – esedékessé válik és levonásra kerül a kártérítés összegéből. Amennyiben a kártérítési összeg alacsonyabb, mint a szerződések szerinti díjhátralék, úgy a fennmaradó díj megfizetése a kötvényen meghatározott ütemezés szerint történik.
10.5.A Biztosítónak jogában áll késedelmi kamatot felszámolni, ha a díj vagy díjrészlet megfizetésére a fizetési határidőig nem került sor.
10.6.A biztosítási díj azon a napon számít kiegyenlítettnek, amikor az a Biztosítóhoz beérkezik és a mindenkori kötvényszámra történő teljesítés beazonosítható.
10.7.Túlfizetés esetén a Biztosító csak az éves díj túlfizetése esetén utal vissza díjat, amennyiben a túlfizetés meghaladja az 1 000 forintot.
11. Cikkely
A díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményei - Reaktiválás
11.1.A Biztosító kockázatviselése a díjfizetési kötelezettség elmulasztása esetén a kötvényen megjelölt esedékességi időponttól számított 30. napon megszűnik.
11.2.Amennyiben a Biztosító a kockázatviselése fentiek szerinti megszűnése előtt írásban felhívta a Szerződőt a hátralékos biztosítási díj megfizetésére és figyelmeztette a Szerződőt a díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményeire, és a Szerződő ezt követően sem fizet, akkor a fizetési felszólítástól számított 30. napon szűnik meg a Biztosító kockázatviselése.
11.3.Amennyiben a kockázatviselés megszűnésére a díjfizetési kötelezettség elmulasztása miatt kerül sor, akkor a Szerződőnek a biztosítási időszakra eső teljes díjat meg kell fizetnie.
11.4.Abban az esetben, ha a kockázatviselés a fenti 1. pontban írt módon, a folytatólagos díj meg nem fizetése következtében szűnt meg, a Szerződő a megszűnés napjától számított százhúsz napon belül írásban kérheti a Biztosítót a kockázatviselés helyreállítására (reaktiválás). A Biztosító a biztosítási fedezetet annak eredeti feltételei szerint helyreállíthatja, feltéve, hogy a korábban esedékessé vált biztosítási díjat megfizetik. Reaktiválás esetén sem terjed ki a Biztosító kockázatviselése a kockázatviselés megszűnése és reaktiválása között eltelt időszakban bekövetkezett biztosítási eseményekre.
11.5.A Biztosító kötelezettsége, hogy a Kincstár felé igazolja a biztosítási díj megfizetését. Az igazolást a Biztosító a befizetett díjakról állítja ki.
11.6.Amennyiben a díj, vagy annak egy része nem kerül megfizetésre, úgy az a támogatási jogosultság elvesztését eredményezi.
12. Cikkely
A szerződési feltételek és a biztosítási díj megváltoztatása
12.1.Amennyiben a Biztosító az adott évben a közvetlen megelőző év díjához képest megemelt mértékű díjat alkalmaz, vagy a biztosítási szerződés alapját képező szerződési feltételt a Szerződő számára kedvezőtlen változást jelentő módon változtatja meg, akkor a Szerződőnek jogában áll a 2. pontban
foglaltaknak megfelelően a szerződést azonnali hatállyal felmondani. A felmondásra írásban, ajánlott levélben, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmány útján kell sort keríteni.
12.2.A felmondást a díjemelésről, illetve a szerződés alapját képező szerződési feltételek változásáról szóló értesítő vagy a kötvény kézhezvételét követő
30 napon belül kell eljuttatni a Biztosítóhoz, ellenkező esetben a módosítás a Szerződő részéről elfogadottnak minősül.
13. Cikkely Változásbejelentés
13.1.Mind a Szerződő, mind pedig a Biztosított kötelesek a biztosítási szerződés fennállása alatt a Biztosítónak haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül írásban bejelenteni minden olyan lényeges változást, amely kihathat a Biztosító kockázatviselésére.
13.2. A Felek különösen az alábbi körülményeket tekintik lényegesnek:
a) a Szerződő/Biztosított elleni csődeljárás, felszámolás,
b) a Szerződő/Biztosított gazdasági társasági formájának, nevének, székhelyének, lakóhelyének változása,
c) a biztosított vagyontárgy tulajdonosának, haszonbérlőjének változása,
d) a termelési technológia változása,
e) a kármegelőzési, kárelhárítási rendszerben bekövetkezett változás.
13.3. Amennyiben a bejelentett változás miatt a Biztosító módosítani kívánja a szerződést, akkor azt módosítási javaslat formájában, írásban kell közölnie a Szerződővel.
13.4. A biztosított vagyontárgy (növénykultúra) tulajdonosának vagy egyéb vagyoni jogviszony szerinti várományosának megváltozása a biztosítási szerződés megszűnésével jár (érdekmúlás), kivéve, ha az eredeti Szerződő az új tulajdonossal/ várományossal fennálló jogviszonya vagy egyéb kapcsolat alapján a tulajdonosváltozást követően továbbra is érdekelt marad a növénykultúrát érintő biztosítási események elmaradásában. Érdekmúlás miatti megszűnés esetén az új tulajdonos írásos kérésére a Biztosító dönt az eredeti feltételek szerinti új biztosítási szerződés megkötéséről.
Nem szűnik meg a biztosítási fedezet a Biztosított halálával, hanem az a termőföld, illetve a lábon álló növényi kultúra tulajdonjogával, illetve az ezekhez fűződő egyéb vagyoni jogokkal együtt átszáll az örökösökre.
13.5.A változásbejelentési-kötelezettség elmulasztása esetén a Biztosító kártérítési kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha
a) bizonyítják, hogy a be nem jelentett körülményt a Biztosító a szerződéskötéskor ismerte,
b) vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkeztében.
14. Cikkely
A Szerződő/Biztosított kötelezettsége kár esetén
14.1.A Szerződő/Biztosított kártérítési igény esetén köteles a biztosított kárt a kár bekövetkeztétől számított 4 napon belül írásban bejelenteni. Aszálykár esetén a bejelentésnek legkésőbb 14 nappal a betakarítás tervezett kezdete előtt meg kell történnie. A referenciahozam számításához a Szerződő köteles a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolatának releváns adatait bemutatni. Azokban az években, amelyekben a benyújtott egységes kérelem adatai szerint a Szerződő az adott növénykultúrát nem termesztette, a növénykultúra adott évi referenciahozamát illetően a kármegállapításhoz az ügyfél székhelye vagy lakóhelye szerinti megyei, illetve annak hiányában az országos átlaghozam adatok kerülnek alkalmazásra. A betakarítás tervezett időpontja akkor minősül elfogadottnak, amennyiben a kárbejelentés Biztosítóhoz történő beérkezését követő 5 napon belül azt a Biztosító nem utasítja el. Amennyiben az időjárás függvényében a betakarítás tervezett, illetve elfogadott időpontja módosul, a Szerződő/Biztosított köteles erről a változásról a Biztosítót értesíteni. A betakarítás tervezett, illetve elfogadott időpontjának előrehozása kizárólag a Biztosító írásos hozzájárulásával lehetséges.
Amennyiben elmulasztja fent nevezett a bejelentési határidőt, akkor a Biztosító a 14.8. pontja szerint mentesül a szolgáltatási kötelezettsége alól. A kárbejelentésnek tartalmaznia kell a káresemény napját és idejét, a károsodott növénykultúrák megnevezését, terület azonosítóit és nagyságát és a kár okát.
14.2.Azokat a károkat, amelyeket a Szerződő csekélynek minősít és ezért ezekre kártérítést nem kér, az ugyanazon növénykultúrában keletkező, későbbi károk teljes összegébe bele lehet számítani, amennyiben ezen „csekély” károk jelentésére a 14.1. pont szerint meghatározott határidőn belül és a következő tartalmú megjegyzéssel sort kerítenek:
„Kárfelmérést a bekövetkezett károkra nem kérünk“.
14.3.A kárszemle időpontjáig a Szerződő a kárral érintett területeket a Biztosító beleegyezése nélkül csak oly mértékben változtathatja meg, amely a rendes gazdálkodás körülményei között a kárenyhítési kötelezettség miatt halaszthatatlanul szükséges, és
a kárképet nem változtatja meg. A Biztosító a 14.8. pontban ismertetettek szerint mentesül a kötelezettsége alól, amennyiben a károsodott táblán a kármegállapítást megelőzően a Biztosító beleegyezése nélkül learatják a termést, vagy ott talajmunkálatokat végeznek.
14.4.A Szerződő köteles a Biztosító megbízottjának a kárral kapcsolatos összes információt a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátani, a kármegállapításhoz szükséges összes dokumentumot, különösképp a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolatának releváns adatait – beleértve az adott növénykultúra korábbi terméshozam adatait is
– bemutatni és a károsodottként jelentett táblákat saját maga vagy megbízottja révén megmutatni, máskülönben a Biztosító a 14.8. pont feltételei értelmében mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól.
14.5.A Szerződő a káreseményt követően azonnal köteles a kárenyhítésről gondoskodni, a körülményektől függően minden, a károsodott növénykultúrák gondozása és továbbfejlődése szempontjából szükséges munkát és költséget ráfordítani, melyek a fennálló körülmények alapján elvárhatóak.
A károk enyhítése kapcsán felmerülő költségeket a Szerződőnek saját magának kell viselnie.
14.6.Korai károknál – amelyek május 31. napjáig következnek be –, ahol ugyanazon vagy indokolt esetben más növényi kultúra újratelepítése lehetséges, legfeljebb az újratelepítés költségei kerülnek megtérítésre a 6. cikkely szerint. Az újratelepítés lehetősége a Biztosító szakértője által kerül megállapításra.
14.7.Amennyiben egy károsodott növénykultúra beérése oly mértékben előrehaladt, hogy a betakarítással már nem lehet várni, akkor a Szerződő köteles a kárbejelentést a káreseményt követően legkésőbb
24 órán belül elküldeni, melyben jelezni kell az azonnali betakarítás szükségességét. A betakarítást a Biztosító írásbeli jóváhagyását követően lehet megkezdeni úgy, hogy a károsodott kultúrából legalább 20 m2 mintateret (szőlőskertben 5-10 szőlőtőkét, gyümölcsösben hektáronként egy pár átlósan álló gyümölcsfát) kell meghagyni a tábla összes szegletén és a közepén azért, hogy a kárt ez alapján objektíven meg lehessen állapítani. Ellenkező esetben a Biztosító a 14.8. pont szerint mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól.
Ez a szabályozás az aszálykárra nem vonatkozik. Aszálykár esetén, amennyiben a kárfelvételezésre az elfogadott betakarítási időpontot követően kerül sor, a betakarítás csak úgy kivitelezhető, hogy a károsodott kultúrából legalább egy arató-cséplőgép
szélességnyi sáv a tábla hosszanti oldalán reprezentatív mintaterületként érintetlenül meghagyásra kerül, hogy a kárt ez alapján objektíven meg lehessen állapítani. Ellenkező esetben a Biztosító felelőssége a 8. pont értelmében megszűnik.
14.8.Amennyiben a Szerződő a 14.1., 14.3., 14.4., 14.5. és 14.7. pontokban meghatározott kötelezettségeinek nem tesz eleget, akkor a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége alól mentesül.
14.9.A mentesülés nem áll fenn, ha a Szerződő a kötelezettségét nem szándékosan, vagy nem súlyos gondatlanságból szegte meg.
Súlyos gondatlanság esetén a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége fennáll, amennyiben e kötelezettségszegés sem a biztosítási esemény megállapítására, sem pedig a Biztosító szolgáltatási kötelezettségének megállapítására és annak nagyságára nincs hatással, továbbá, ha a károkat az
14.5. pont rendelkezése szerinti kárenyhítő kötelezettség teljesítése ellenére sem sikerült csökkenteni.
15. Cikkely Kármegállapítás szabályai
15.1.A Biztosító a biztosítási esemény bekövetkezése esetén a jelen cikkelyben meghatározottak szerint jár el, kiegészítve azt az I. Melléklet meghatározásaival. A biztosító a tényleges veszteséget meghaladó kártérítést nem fizet.
15.2.A kárrendezés során a Biztosító káraktát vezet az alábbi adatok feltüntetésével:
a) a Biztosított neve, lakcíme, székhelye, ügyfél- azonosítója,
b) a károsodott növénykultúra neve,
c) a károsodott növénykultúra üzemi szintű területének nagysága,
d) a károsodott növénykultúra hektáronkénti biztosítási értéke,
e) a kárt vagy károkat okozó biztosítási esemény vagy biztosítási események,
f) a kár megállapított mértéke, mint a hozamcsökkenés mutatója, a biztosítási összeg százalékában, majd forintban kifejezve,
g) a biztosítási esemény MePAR azonosító szerinti helyét,
h) a károsodott terület nagyságát,
i) a kárelszámoláson forintban feltüntetett kártérítési összeget,
j) jégesőkár, illetve tavaszi fagykár esetén a károsodott növénykultúráról a Biztosító által készített digitális képi bizonyítékot.
15.3.A Biztosító csak abban az esetben fizet kártérítést, ha a biztosítási eseményt kiváltó időjárási jelenség bekövetkeztét
a) Mkk. tv. szerinti jégeső, illetve tavaszi fagykár bekövetkezését a biztosító szakértője a káraktában a Felhívás 3.4.1.1 7.j) pontja szerinti módon igazolja, amely igazolást ellenkező bizonyítás erejéig elfogadottnak kell tekinteni,
b) jégesőkáron kívüli esemény tekintetében a kedvezőtlen időjárási jelenség bekövetkeztét az Országos Meteorológiai Szolgálat a rendelkezésére álló adatok alapján vagy külön eljárásban igazolja, indokolt esetben az Országos Vízügyi Főigazgatóság, valamint az illetékes megyei kormányhivatal bevonásával.
15.4.A kárt a Biztosító egy vagy több megbízott szakértője méri fel a Biztosító költségére – amennyiben a jelen cikkely 15.6. pontja másképp nem rendelkezik – annak fenntartásával, hogy a kárról készült jegyzőkönyvet a Biztosító felülvizsgálja és elfogadja. A Szerződőnek személyesen vagy meghatalmazottja útján részt kell vennie a kárfelmérésen.
15.5.Amennyiben a mezőgazdasági kultúrák egy biztosítási időszak alatt (3. cikkely 3. pont) jégeső vagy egyéb biztosított káresemény miatt ismételten kárt szenvednek, akkor az azonos típusú káresemény miatt bekövetkezett teljes kárt a korábbi ugyanazon káresemény okozta kár figyelembevétele nélkül kell megállapítani. Az önrész az ugyanazon területen vagy területrészen ugyanazon biztosítási időszakban ugyanazon káresemény miatt bekövetkezett teljes kárra vonatkoztatva kerül kiszámításra.
15.6.A Biztosító követelheti a kárrendezéssel kapcsolatban felmerülő költségeinek megtérítését,
a) ha a kárbejelentés későn kerül benyújtásra,
b) ha az érintett településen ugyanazon káresemény miatt már általános kárfelmérésre sor került és a károsult Szerződő/Biztosított esetében, az ő hibájából külön kárfelmérésre van szükség,
c) ha a kárbejelentésre a Szerződő által megadott helytelen adatokkal kerül sor,
d) ha a Szerződő vagy megbízottja nem jelenik meg a kárrendezésre megbeszélt helyen és időpontban, és ezért a kárfelmérés meghiúsul,
e) ha a kárra kockázati kár hiányában nem teljesíthető kárkifizetés,
f) ha a Szerződő/Biztosított újbóli kárfelmérést kér és a megismételt kárfelmérés eredményeként egy táblánál sem lesz nagyobb a kármérték, mint korábban volt.
15.7.A kárfelmérés időpontját és kármérték megállapításának módszerét a Biztosító a kárbejelentés kézhezvételét követően, a károsodott növényi kultúra fenológiai fázisának és a kár okának és mértékének figyelembevételével határozza meg. A kárfelmérésére a biztosított növénykultúra területén, legkésőbb a betakarítás kezdetéig kerül sor, a korábbi évek betakarítási hozamadatai, valamint statisztikailag becsült várható hozamadatok az aszálykár-felmérés kivételével nem szolgálnak összehasonlítás alapjául.
Aszálykár felmérését kárszakértők végzik el a meteorológiai kritériumok teljesülése esetén az érintett növénykultúra betakarításának megkezdése előtt. Ennek során meghatározásra kerül a táblánkénti még elvárható hozam, valamint megállapításra kerülnek további – a kockázaton kívüli –, a hozam csökkenését eredményező tényezők, mint például növényvédelmi intézkedések helytelen alkalmazása, kelési károk és más biztosított és nem biztosított kockázatok által táblaszinten okozott károk.
A károsodott növénykultúra üzemi szintű várható hozama a kárfelmérés során a minden egyes táblára megállapított várható hozamokból kerül kiszámításra. A hozamveszteség a referenciahozamnak és a kárszakértő által a károsodott növénykultúrára üzemi szintre kiszámolt várható hozamának különbségeként kerül meghatározásra.
Amennyiben az első tábla betakarítása után nyilvánvalóvá válik, hogy a kárszakértők által megállapított eredményhez képest a tényleges hozam eltérést mutat, úgy a Szerződő egy közös tesztbetakarítás formájában új kárfelmérést kérvényezhet.
15.8. Az elvégzett kárfelmérés a Biztosító részéről jóváhagyottnak minősül, ha a Biztosító 30 napon belül nem kezdeményez új kárfelmérést a jelen cikkely 15.4. pontja szerint.
15.9. Amennyiben a Szerződő a Biztosító megbízottja által megállapított kárfelmérési eredménnyel nem ért egyet, akkor a kárszemlén, még ott helyben új kárfelmérést kell kérnie.
Ez a kérés akkor minősül megtörténtnek, ha a Szerződő a kárjegyzőkönyvben erről nyilatkozatot tesz és azt aláírásával ellátja. Amennyiben ezt elmulasztja, akkor ez azt jelenti, hogy jóváhagyta a kárfelmérés eredményét. Az új kárfelmérést a Biztosító egy másik megbízottja végzi el.
15.10.Amennyiben a Szerződő az új kárfelmérés eredményével nem ért egyet, amelyet akár a Biztosító (15.8. pont) akár a Szerződő kérésére (15.9. pont) végeznek el, akkor három napon belül, írásban felülvizsgáló kárfelmérést kell kérnie a
Biztosítónál. Amennyiben három napon belül a Szerződő nem kéri a felülvizsgáló kárfelmérést, úgy az utolsó kárfelmérés eredménye jóváhagyottnak tekintendő.
15.11.A Szerződő vagy meghatalmazottjának jóváhagyó aláírása a kárjegyzőkönyvön a 15.9. pont szerinti esettől eltekintve a kárfelmérés jóváhagyásának minősül.
15.12.Több Szerződő együttes felülvizsgáló kárfelmérési igényét a Biztosító nem fogadja be.
15.13.A Szerződő által károsodottnak bejelentett táblákra vonatkozó felülvizsgáló kárfelmérési kérelem esetén, a felülvizsgáló kárfelmérést a Biztosító képviselőjének jelenlétében két, a Biztosítótól független kárszakértő végzi. Az egyik kárszakértőt a Biztosító, másikat a Szerződő jelöli meg a Biztosító által szolgáltatott felülvizsgálói kárszakértői listáról. A Szerződőnek egy helyettest is meg kell neveznie arra az esetre, ha az elsődlegesen választott szakértője akadályoztatva lenne.
15.14.A felülvizsgáló kárfelmérést végző szakértőknek a kárfelmérésről a Biztosítótól kapott formanyomtatvány szerinti jegyzőkönyvet kell készíteniük.
Ha a felülvizsgáló kárfelmérést végző két szakértő véleménye megegyezik, akkor a kárfelmérés eredménye mindkét félre nézve kötelező.
Amennyiben eltérő megállapításokra jutnának, akkor egyeztetést kell lefolytatni. Az egyeztetés eredménye mind a Biztosítóra, mind pedig a Szerződőre nézve kötelező kivéve, ha a Felek között ennek kapcsán bírósági jogvita alakul ki.
16. Cikkely
A kártérítés esedékessége
16.1. A kártérítés a kárfelmérést (ide értve az újbóli kárfelmérés(eke)t is), illetve az azzal összefüggő adminisztratív feladatok elintézését követően azonnal, legkorábban azonban a Kincstár által a Biztosító részére megküldött, a területnagyságra vonatkozó részletes adatközlést, illetve a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolata releváns adatainak a Szerződő által történő megerősítését követően esedékes.
16.2. A Biztosító adott biztosítási időszakra még fennmaradó biztosítási díj iránti követelés összege, beleértve a kármentességi engedmény visszavonásából eredő díjrészt is, levonásra kerül a kártérítési összegből (10.4. pont). A kártérítés harmadik félnek történő kifizetése csak a Szerződő által a Biztosítónak benyújtott és a Biztosító által
elfogadott hivatalos dokumentumok alapján lehetséges.
16.3. A Biztosító szolgáltatási kötelezettsége végleg megszűnik, amennyiben a 15. cikkely szerint elvégzett kármegállapítás befejezése után a Szerződő a szolgáltatási igényét egy éven belül bírósági úton nem érvényesíti.
16.4. A Szerződő kárigényének elutasítása esetén az egyéves határidő csak azt követően kezdődik meg, hogy a Biztosító a Szerződő követelését a elévülési idő feltüntetésével és az elévülés jogkövetkezményéről szóló tájékoztatással írásban elutasította. A kárigény elutasítása során a Biztosítónak egy konkrét elutasítási okot meg kell jelölnie és azt jogi szempontból, illetve a szerződési feltételek megfelelő pontjának megjelölésével meg kell indokolnia.
17. Cikkely Személyes adatok kezelése
17.1. A Biztosító személyes adatokat a biztosítási szerződés létrejötte, nyilvántartása és a biztosítási szolgáltatás nyújtása érdekében a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) alapján kezel az érintett hozzájárulása alapján. A jogszabály kizárólag a különleges adatnak nem minősülő személyes adatok kezelésére vonatkozik.
17.2. Az adatszolgáltatás a Biztosító felé önkéntes, de a biztosítási ajánlaton szereplő személyes adatok megadása nélkülözhetetlen a szerződés létrejöttéhez és a biztosítási szolgáltatások nyújtásához. Az átadott adatokat csak a szerződés hatálya alatt, illetve a szerződésből eredő igény érvényesíthetőségének határidejéig kezelheti a Biztosító.
17.3. A Biztosító egyes biztosítási szolgáltatásokat kiszervezhet külső cégeknek, mely során ezen cégek a tudomásukra jutott személyes adatokkal kapcsolatban jogszabály alapján titoktartásra kötelezettek.
17.4. A Biztosító az érintett személyes adatait, továbbá a biztosítási titoknak minősülő adatokat átadja:
a) kár esetén a megbízott kárszakértőknek,
b) a törvény által felsorolt szervezetek számára, jogszabály alapján végzett megkeresés vagy kötelező adatszolgáltatás teljesítése során.
17.5. A Biztosító az érintett személyes adatait, továbbá a biztosítási titoknak minősülő adatokat kizárólag az érintettől kapott írásos hozzájárulás alapján továbbíthatja a jelen cikkely 17.4. pontjában fel nem sorolt harmadik személynek
18. Cikkely Egyéb rendelkezések
18.1. A biztosítási szerződés tartalmát érintő megállapodások, valamint valamennyi bejelentés és nyilatkozat csak írásban érvényesek.
18.2. A biztosítási szerződés feltételei szerint írásbeli bejelentésre és nyilatkozattételre bármilyen olvasható formában sor kerülhet, levélben, vagy elektronikus levelezés (aláírt, szkennelt csatolmány) révén. Amennyiben a kapott nyilatkozaton nem szerepel saját kezű aláírás, cégszerű aláírás vagy látható elektronikus aláírás, akkor a Szerződő, illetve a Biztosító kérheti az eredeti, aláírt dokumentum újbóli benyújtását. A nyilatkozatok benyújtási határideje teljesítettnek minősül, amennyiben a nyilatkozat pótlólagos benyújtására kijelölt határidőre a kívánt formában sor kerül.
18.3. A másik féllel kapcsolatos bejelentés vagy nyilatkozat akkor számít időben feladottnak, ha a levél, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmány útján a határidő lejárta előtt megérkezik a címzetthez.
18.4. Jelen szerződési feltételektől eltérő bármilyen más megállapodás, vagy ettől való eltérés csak abban az esetben érvényes, ha ezzel kapcsolatosan a Biztosító írásbeli nyilatkozatot ad.
18.5. A jelen szerződési feltételekben nem szabályozott kérdésekben a magyar jog, így különösen a mindenkor hatályos Polgári Törvénykönyv (Ptk.), valamint Bit. vonatkozó rendelkezései érvényesek.
18.6. Az esetlegesen felmerülő jogviták rendezésére a Felek – a pertárgy értékétől függően – a Budai Központi Kerületi Bíróság (1021 Xxxxxxxx, Xxxxxxxxx xx 00/X.; levelezési cím: 1525 Budapest, Pf.: 223.) vagy a Tatabányai Törvényszék (2800 Tatabánya, Xxxxxxxx xx 0.; levelezési cím: 2801 Pf. 160.) kizárólagos illetékességét kötik ki. A perben a Biztosító képviseletében az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepe jár el.
19. Cikkely
A szerződési feltételekben használt fogalmak
Biztosító: az Österreichische Hagelversicherung VVaG (0000 Xxxx, Xxxxxxxxxxxx 0-0.; cégjegyzékszám: FN 106532 s (Handelsgericht Wien); felügyeleti szerve: Österreichische Finanzmarktaufsicht (FMA), Ausztria, 1090 Wien, Xxxx-Xxxxxx-Platz 5.).
Szerződő: a személy/gazdasági társaság, aki a biztosítási szerződést a Biztosítóval megköti és a díj fizetésére kötelezettséget vállal.
Biztosított: a személy/gazdasági társaság, aki tulajdonosi, haszonbérlői vagy más minőségénél fogva
érdekelt a biztosítási szerződés szerinti károk elkerülésében. A Szerződő és a Biztosított lehet ugyanaz a személy is.
Díjfizető: a személy/gazdasági társaság, aki szerződő félként a biztosítási díj megfizetésére kötelezettséget vállal.
Biztosítási szerződés: a Szerződő és a Biztosító írásbeli megállapodása a biztosítás megkötéséről.
Kötvény: a Biztosító által kiállított dokumentum a létrejött biztosítási szerződésről, mely a szerződés lényeges elemeit tartalmazza. Egyetlen kötvény több szerződésről is kiállítható.
Biztosítási díj vagy díj: az összeg, amelyet a Szerződő (Díjfizető) a Biztosító kockázatviselése ellenértékeként megfizet. Ennek mértékét és esedékességét a biztosítási szerződésről kiállított kötvény tartalmazza.
Biztosítási összeg: a biztosítási kötvényben meghatározott összeg, amelynek erejéig káresemény bekövetkezésekor a vagyon biztosítva van. A kötvény tartalmazza a biztosítási összeget.
Biztosítási esemény/Káresemény: olyan károsító esemény, amelynek következtében a biztosítási szerződés által fedezett kár keletkezik a biztosított vagyonban és amely alapján a Szerződő kártérítési igénnyel élhet.
Önrészesedés, Önrész: az az összeg, amelyet a Felek megállapodása szerint káresemény bekövetkeztekor a Szerződő/Biztosított maga visel. Az önrész összegét jelen jelen szerződési feltételekben és az I. Mellékletben meghatározott módon kell kiszámítani, és a kár összegéből levonni.
Tábla: azon összefüggő földterület, amelyen a biztosított termesztési időszakon belül csak egyfajta növénykultúra található.
BBCH kód: a növények fenológiai fejlődési szakaszait azonosító skála. Az elnevezés a skála kidolgozásában részt vevő németországi szervezetek neveinek kezdőbetűiből összeálló mozaikszó: Biologische Bundesanstalt, Bundessortenamt és CHemische Industrie.
20. Cikkely
Panaszok kezelése, a Biztosító és magyarországi fióktelepének adatai
A Szerződő és a Biztosított a jelen szerződési feltételekkel vagy a biztosítási szerződés megkötésével, teljesítésével kapcsolatban felmerülő esetleges kérdését, továbbá a Biztosító magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát személyesen, telefonon vagy írásban (levélben vagy e-mailben) az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepénél közölheti.
A biztosítási szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén az ügyfél a 18.6. pontban kikötött hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz is fordulhat.
A biztosítási szerződésre a mindenkor hatályos magyar jogszabályok rendelkezései az irányadóak.
A Biztosító legfontosabb adatai:
Név: Österreichische Hagelversicherung VVaG Székhely: 1080 Bécs, Lerchengasse 3-5, Ausztria Jogi forma: Kölcsönös Biztosító Egyesület
Cégjegyzékszám vagy nyilvántartási szám: FN 106532 s (Handelsgericht Wien)
Nyilvántartását végző bíróság vagy hatóság: Handelsgericht Wien
Hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság: Österreichische Finanzmarktaufsicht (FMA)
Hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság elérhetőségei: Cím: Xxxx-Xxxxxx-Xxxxx 0, 0000 Xxxx, Xxxxxxxx
Tel.: +43-1-249 59-0
A Biztosító magyarországi fióktelepének legfontosabb adatai:
Név: Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepe
Székhely: 1027 Budapest, Bem rakpart 38-39. IV.em. 5. Levelezési cím: 1027 Budapest, Bem rakpart 38-39. IV.em. 5., Tel: x00 0 000 0000
E-mail: xxxx@xxxxxxxxxxxxxx.xx Honlap: xxx.xxxxxxxxxxxxxx.xx
A Biztosító évente jelentést tesz közzé fizetőképességéről és pénzügyi helyzetéről.
AZ ÖSTERREICHISCHE HAGELVERSICHERUNG VVAG SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI A DÍJTÁMOGATÁSBAN RÉSZESÍTHETŐ „C” TÍPUSÚ MEZŐGAZDASÁGI BIZTOSÍTÁSOKHOZ
(Érvényes: 2022. január 1-től)
Tartalomjegyzék:
Bevezetés
1. Cikkely A biztosítás szereplői
2. Cikkely A biztosítás tárgya, díjtámogatásban részesíthető növénykultúrák
3. Cikkely A biztosítási szerződés tartama
4. Cikkely A biztosítási szerződés létrejötte, a Biztosító kockázatviselésének kezdete
5. Cikkely Biztosítási fedezet és önrész
6. Cikkely Fennmaradó fedezet
7. Cikkely A biztosítási összeg
8. Cikkely Túl-, illetve alulbiztosítás
9. Cikkely A biztosítási díj, díjkedvezmények
10. Cikkely A biztosítási díj esedékessége
11. Cikkely A díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményei - Reaktiválás
12. Cikkely A szerződési feltételek és a biztosítási díj megváltoztatása
13. Cikkely Változásbejelentés
14. Cikkely A Szerződő/Biztosított kötelezettsége kár esetén
15. Cikkely Kármegállapítás szabályai
16. Cikkely A kártérítés esedékessége
17. Cikkely Személyes adatok kezelése
18. Cikkely Egyéb rendelkezések
19. Cikkely A szerződési feltételekben használt fogalmak
20. Cikkely Panaszok kezelése, a Biztosító és magyarországi fióktelepének adatai
Bevezetés
1. A biztosítási tevékenységét Magyarország területén az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepén keresztül kifejtő Österreichische Hagelversicherung VVaG („Biztosító”) jelen szerződési feltételei értelmében a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockáztok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.), valamint a Vidékfejlesztési Program keretében igénybe vehető a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás részletes feltételeiről szóló VP3-17.1.1-16 kódszámú pályázati felhívás (a továbbiakban: Felhívás) szabályai alapján létrejövő díjtámogatásban részesíthető „C” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések után a Vidékfejlesztési Programból díjtámogatási pályázat útján támogatást igényelhet, feltéve, hogy a biztosítási szerződést a felek a jelen szerződési feltételekre hivatkozással kötötték meg. A jelen szerződési feltételekben nem szabályozott kérdésekben a hatályos magyar jogszabályok rendelkezései irányadók.
2. A mezőgazdasági termelő a Felhívásban meghatározott feltételek alapján évente jogosult az Egységes Kérelem felületén benyújtani mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatásra vonatkozó igényét a Felhívás 4.3 pontjának megfelelően, az ott meghatározott határidővel.
3. Mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor a Biztosító annak tudatában jár el, hogy a Biztosított a szerződésben meghatározott biztosítási díjhoz támogatást kíván igénybe venni.
4. Egyazon területen ugyanarra a növénykultúrára, ugyanarra a biztosítási eseményre és kockázatviselési időszakra kizárólag egy biztosítási szerződés díjához nyújtható támogatás, függetlenül a biztosítás típusától. Ha a mezőgazdasági termelő egyazon területen ugyanarra a növénykultúrára, ugyanarra a biztosítási eseményre és kockázatviselési időszakra több díjtámogatott biztosítási szerződés alapján igényel támogatást, akkor támogatás kizárólag a legkorábban megkötött biztosítási szerződés szerinti díj után nyújtható, függetlenül a biztosítás típusától. Amennyiben a szerződéskötés dátuma megegyezik, úgy támogatás a magasabb támogatási összegű szerződés után nyújtható.
5. Ennek értelmében a Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, illetve hozzájárul, hogy a Biztosító
- a Felhívás 3.4.4. 4-5. pontjának megfelelően, a szerződő fél, a biztosított mezőgazdasági termelő és a mezőgazdasági biztosítási szerződés azonosítására szolgáló adatokat, a biztosított növénykultúra megnevezését, a kockázatviselés helyét MePAR azonosítással, valamint a biztosítási összegre, a nettó díjelőírás és a kedvezménnyel csökkentett nettó díjelőírás összegére vonatkozó adatokat legkésőbb tárgyév július 15. napjáig köteles a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár), mint "agrárkár- enyhítési szerv" részére megküldje,
- arra vonatkozóan nyilatkozatot tegyen (az eljárási tv. szerint, a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett biztosítóként), hogy „A”, „B”, és „C” típusú biztosítási konstrukció szerinti bontásban tárgyév november 15. napjáig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton a biztosítási szerződés alapján elkészített kötvény sorszámát is tartalmazó, a Felhívás 3.4.1.1 f) pontja szerinti biztosítási díj megfizetéséről szóló igazolást állít ki a Kincstár honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül
elérhető, a Kincstár honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével hozzáférhető felületen,
- a biztosítási szerződés visszamenőleges hatályú megszűnéséről havonta tájékoztatja a Kincstárt,
- a károk mértékének megállapítását az MKK tv. és a Felhívás előírásai szerint a jelen szerződési feltételekben részletezett módon állapítja meg,
- tudomásul veszi és elfogadja a Kincstár területnagyságra vonatkozó adatszolgáltatását. A Biztosító a helytelenül megadott területi adatokat a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok felhasználásával korrigálja, és a módosítás alapján új kötvényt állít ki. A végleges kötvény adatait szeptember 30. napjáig kell eljuttatni a Kincstár részére, ami alapján a támogatásnál figyelembe vett végső díjelőírás megállapításra kerül. A termeltetési biztosítások esetében a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok alapján a Biztosító Biztosítottanként vizsgálja a terület egyezőségét. Amennyiben valamely Biztosítottnál a biztosításra feladott terület nagyobb, mint a Kincstár által szolgáltatott adatok szerinti terület, akkor korrigálja a szerződést, amelyről új kötvényt bocsát ki, függetlenül attól, hogy a módosítás miként hat az integrációs szerződésben biztosításra feladott terület nagyságára.
6. Ha a Kincstár adatszolgáltatása alapján kiderül, hogy a Biztosított helytelenül adta meg a területi adatokat (mert a biztosításra feladott terület nagyobb, mint a Kincstár által szolgáltatott adatok szerinti terület) és ezt követően a Biztosító a Kincstár által szolgáltatott MePAR adatok felhasználásával megfelelően korrigálja a díjtámogatott biztosítás kötvényét, úgy a Biztosító ezzel egyidejűleg a támogatásra nem jogosult területeket külön biztosítási szerződés alapján veszi fedezetbe és erről új (módosított) kötvényt állít ki, mely után díjtámogatás nem igényelhető. A módosított kötvény(ek) szerinti korrigált biztosítási díja(ka)t a Szerződő a felek megállapodása szerinti határidőn belül köteles a Biztosítónak megfizetni.
7. Szerződő vállalja, hogy amennyiben a szerződő fél és a biztosított mezőgazdasági termelő személye eltér, a Kincstár által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett szerződő fél „A”, „B”, és „C” típusú biztosítási konstrukció szerinti bontásban tárgyév november 15. napjáig ügyfélkapun keresztül, elektronikus úton a biztosítási szerződés alapján elkészített kötvény sorszámát is tartalmazó, az 3.4.1. 1 f) pont szerinti biztosítási díj megfizetéséről szóló igazolást állít ki a Kincstár honlapján vagy a kormányzati portálon keresztül elérhető, a Kincstár honlapján található elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével hozzáférhető felületen.
8. A Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, hogy a Biztosító kötelezettsége, hogy a biztosítási szerződés adatai közül a Felhívásban meghatározott következő adatokat:
- a megkötött előzetesen jóváhagyott biztosítási szerződések adatai közül biztosított mezőgazdasági termelőnkénti bontásban a szerződéskötés dátumára, a kötvényszámra, a biztosítási eseményre, a módozatra, a biztosított növénykultúrára, a hozamra, a területre, a blokkazonosítókra, és „A”, „B”, „C” típusonként a díjelőírásra vonatkozó adatokat,
- előzetes jóváhagyás hiányában a biztosítási szerződés másolati példányát
- legkésőbb a tárgyév szeptember 30. napjáig elektronikus úton megküldi a Kincstár részére.
9. A Szerződő/Biztosított tudomásul veszi, hogy a biztosítási díjtámogatás csak arra a naptári évre igényelhető, amely naptári évre aktualizált termelésére a szerződés vonatkozik, továbbá, hogy a díjtámogatás egyik feltétele, hogy a teljes díj megfizetésre kerüljön.
10. Jelen szerződési feltételek csak a Magyarországi kockázatviselési helyen, Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) szerinti azonosítóval rendelkező, használatban lévő termőföld területeken termelt növénykultúrákra érvényesek.
1. Cikkely
A biztosítás szereplői
1.1. A Biztosító a biztosítási díj megfizetése ellenében megtéríti a Szerződőnek azt a mennyiségi kárát, amely a jelen szerződési feltételekben szabályozott kockázatok hatására a biztosított mezőgazdasági növénykultúrákban keletkezik.
1.2. A Szerződő a Biztosítóval egy vagy több biztosítási szerződést köt, és az(ok) alapján a biztosítási időszakra eső díj megfizetésére és a biztosítási szerződésből eredő egyéb kötelezettségeinek teljesítésére kötelezett.
1.3. A Szerződő harmadik fél, mint Biztosított javára is megkötheti a biztosítást (például integrációs szerződés), de a díjtámogatást ezen szerződések esetében is a Biztosított mezőgazdasági termelő kapja. A Szerződő köteles a díjat megfizetni és a biztosítási szerződésből eredő egyéb kötelezettségeit teljesíteni. A Szerződő részére történő kártérítés a Biztosított hozzájárulásától függ.
1.4. Biztosítás díjtámogatási kérelmet nyújthat be a mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015. (III.13.) FM rendeletben foglaltaknak megfelelően közvetlen támogatás
igénybevételére jogosult mezőgazdasági termelő, aki a szerződés biztosítottja.
2. Cikkely
A biztosítás tárgya, díjtámogatásban részesíthető növénykultúrák
2.1. A díjtámogatásban részesíthető „C” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződés a jelen cikkely
2.4. pontjában meghatározott növénykultúrá(k)ra köthető. Egy gazdaság ugyanazon növény- kultúrájának teljes területét (saját tulajdonú és bérelt) fel kell adni biztosításra (a továbbiakban: Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség) azzal, hogy a díjtámogatás igénybevételéhez minden egyes növénykultúra a mindenkori biztosítási időszakban mindig egy biztosítási típus keretében biztosítható. Ha adott növénykultúrát a Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség megsértésével adnak fel biztosításra (azaz ugyanazon növénykultúra nem teljes területét adják fel biztosításra), a kártérítés mértéke a biztosításra feladott növénykultúra biztosítási összegének és a növénykultúra teljes területének arányában kerül meghatározásra. A Teljeskörű Biztosítási
Évelő rozs KAL16
Őszi árpa KAL17
Tavaszi árpa KAL18
Tavaszi zab KAL19
Őszi zab KAL20
Kukorica KAL21
Silókukorica KAL24
Hibrid kukorica KAL25
Tavaszi tritikálé KAL26
Őszi tritikálé KAL27
Pohánka (Hajdina) KAL28
Mohar KAL29
Cukorcirok KAL30
Seprűcirok KAL31
Szemescirok KAL32
Silócirok KAL33
Szudáni cirokfű KAL34
Indiánrizs KAL35
Termesztett köles KAL36
Indiai köles KAL37
Fénymag KAL38
Fekete zab KAL39
Rizs RIZ03
Fehérvirágú édes csillagfürt PIL15
Kötelezettség kizárólag az integrációs szerződések keretében létrejött biztosítások biztosítottjai esetében oldható fel.
Fehérvirágú édes csillagfürt (takarmány célra)
Fehérvirágú édes csillagfürt (zöldtrágyázásra)
PIL16 PIL17
2.2. A biztosítás tárgyának a biztosítási adatközlőn Sárgavirágú édes csillagfürt PIL18
feltüntetett, szabadföldi, lábon álló, biztosított növénykultúrának az adott biztosítási évre (biztosítási időszakra) vonatkozó termését kell tekinteni. A többes hasznosítású növénykultúráknak csak a
Sárgavirágú édes csillagfürt (takarmány célra)
Sárgavirágú édes csillagfürt (zöldtrágyázásra)
PIL19 PIL20
főterménye biztosítható. Kékvirágú édes csillagfürt PIL21
2.3. Egy évben többszöri termést lehetővé tevő növénykultúrák esetén megadott biztosítási összeget a Biztosító – külön megállapodás hiányában – a teljes
Kékvirágú édes csillagfürt (takarmány célra)
Kékvirágú édes csillagfürt (zöldtrágyázásra)
PIL22 PIL23
éves termés értékének tekinti.
2.4. A díjtámogatásban részesíthető „C” típusú mezőgaz- dasági biztosítások keretében kizárólag a következő növénykultúrák biztosíthatók:
Növénykultúra megnevezése Hasznosítási kód
Takarmánybükköny (Tavaszi bükköny) PIL25 Szöszösbükköny PIL26
Pannonbükköny PIL27
Szegletes lednek PIL30
Cukorrépa CUK01
Dohány- Burley DBU01
Dohány- Virginia DVI02
Szójabab IND01
Őszi búza | KAL01 | Őszi káposztarepce | IND03 |
Tavaszi búza | KAL02 | Tavaszi káposztarepce | IND04 |
Őszi durumbúza | KAL04 | Szezámmag | IND06 |
Tavaszi durumbúza | KAL05 | Olajlen | IND07 |
Őszi tönkölybúza | KAL06 | Rostlen | IND08 |
Tavaszi tönkölybúza | KAL07 | Földimogyoró | IND09 |
Őszi novum búza | KAL08 | Fehér mustár | IND11 |
Tavaszi novum búza | KAL09 | Fekete mustár | IND12 |
Őszi tönke búza | KAL10 | Ricinus | IND13 |
Tavaszi tönke búza | KAL11 | Mák (tavaszi) | IND14 |
Őszi alakor búza | KAL12 | Olajretek | IND16 |
Tavaszi alakor búza | KAL13 | Takarmányretek | IND18 |
Rozs | KAL15 | Négermag | IND19 |
Vadrepce | IND20 | Kerti ruta | AGF36 |
Gomborka | IND21 | Fűszerkömény | AGF19 |
Napraforgó | IND23 | Koriander | AGF30 |
Hibrid napraforgó | IND24 | Körömvirág | AGF15 |
Mák (őszi) | IND25 | Lestyán | AGF23 |
Kender | KEN01 | Levendula | AGF09 |
Lucerna | FOR01 | Macskagyökérfű | AGF17 |
Lucerna erjesztett takarmány | FOR02 | Majoranna | AGF10 |
Lucerna zöldtakarmány | FOR03 | Máriatövis | AGF31 |
Komlós lucerna | FOR04 | Menta | AGF11 |
Sárkerep lucerna | FOR05 | Meténg | AGF12 |
Tarkavirágú lucerna | FOR06 | Orvosi zsálya | AGF35 |
Vöröshere | FOR09 | Oregánó (szurokfű) | AGF41 |
Bíborhere | FOR10 | Utifű (Psyllium) | AGF13 |
Fehérhere | FOR11 | Rozmaring | AGF22 |
Korcshere (svédhere) | FOR12 | Sáfrány | AGF14 |
Perzsahere (fonákhere) | FOR13 | Sáfrányos szeklice | AGF33 |
Alexandriai here | FOR14 | Szöszös ökörfarkkóró | AGF24 |
Lódi lóhere | FOR15 | Tárkony | AGF18 |
Sárgavirágú somkóró (orvosi somkóró) | FOR23 | Tárnics | AGF06 |
Fehérvirágú somkóró | FOR24 | Gyermekláncfű | AGF47 |
Takarmánybaltacim | FOR25 | Jázminpakóca (stevia) | AGF48 |
Szarvaskerep | FOR27 | Ebtippan | PAZ01 |
Nyúlszapuka | FOR28 | Óriás tippan | PAZ02 |
Szeradella | FOR29 | Fehér tippan | PAZ03 |
Koronás baltavirág | FOR30 | Cérnatippan | PAZ04 |
Réparepce | FOR32 | Francia perje | PAZ05 |
Tifon | FOR33 | Csenkeszperje | PAZ06 |
Tarlórépa | FOR34 | Olasz perje (szálkás perje) | PAZ07 |
Takarmányrépa | FOR35 | Angol perje | PAZ08 |
Csicsóka | FOR36 | Hibrid perje | PAZ09 |
Murokrépa | FOR37 | Ligeti perje | PAZ10 |
Tarka koronafürt | FOR38 | Réti perje | PAZ11 |
Görög széna | FOR39 | Mocsári perje | PAZ12 |
Keleti kecskeruta | FOR40 | Sovány perje | PAZ13 |
Mézontófű (Facélia) | FOR41 | Magyar rozsnok | PAZ22 |
Füves lucerna | FOR56 | Zöld Pántlikafű | PAZ23 |
Füves here | FOR57 | Csomós ebír | PAZ14 |
Takarmánymályva | FOR58 | Nádképű csenkesz | PAZ15 |
Szilfium | FOR59 | Juhcsenkesz | PAZ16 |
Lósóska | FOR60 | Réti csenkesz | PAZ17 |
Abesszin (etiópiai) mustár | ABE01 | Vörös csenkesz | PAZ18 |
Angyalgyökér | AGF02 | Veresnadrág csenkesz | PAZ21 |
Ánizs | AGF28 | Gumós komócsin | PAZ19 |
Ánizsizsóp | AGF37 | Réti komócsin | PAZ20 |
Ánizsmenta | AGF38 | Sziki kender | SZI01 |
Anyarozs | AGF25 | Komló | KOM01 |
Bazsalikom | AGF21 | Egyéb szántóföldi termelt növény | EGY01 |
Borsikafű | AGF29 | Energiafű | EFU01 |
Bíbor kasvirág (Echinacea) | AGF39 | Keverék kultúra | KEV01 |
Borágó | AGF44 | ||
Citromfű | AGF20 |
Cickafark AGF40
Digitalis AGF05
Izsóp AGF07
Jázmin AGF08
Kamilla AGF03
Kapor AGF26
Kerti kakukkfű AGF32
A felsorolt biztosítható növénykultúrák köre, a kultúra megnevezések, és a növénykultúrák hasznosítási kódja a tárgyévre vonatkozó Felhívás szerint változhat. Változás esetén a már megkötött szerződésekben, illetve a hozzá tartozó adatközlőkön meghatározott növénykultúrák biztosítottak maradnak. Módosítás esetén a Biztosító az új kultúra
megnevezéseket és hasznosítási kódokat átveszi, és a megfelelő módosításokat a biztosítási szerződésen elvégzi.
3. Cikkely
A biztosítási szerződés tartama
3.1. A biztosítási szerződés határozatlan időre szól, amelyet bármelyik félnek jogában áll a naptári év végére felmondani.
3.2. A felmondást írásban, postai úton, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmányban kell eljuttatni a másik félhez úgy, hogy annak 30 nappal a biztosítási időszak lejárta előtt, legkésőbb december 1. napjának 24.00 óráig meg kell érkeznie a címzetthez. A biztosítási szerződés ügyfél általi felmondását a Szerződő vagy meghatalmazottja – az erre vonatkozó írásbeli meghatalmazás felmutatásával – kezdeményezheti.
3.3. A biztosítási időszak – az ajánlattétel és a biztosítási szerződés létrejötte időpontjától függetlenül – minden esetben egy naptári év. A biztosítási időszak kezdete és vége nem feltétlenül esik egybe a Biztosító kockázatviselésének kezdetével és végével.
3.4. A biztosítási fedezet csak a Biztosító kockázatviselésének időtartama alatt bekövetkezett károkra terjed ki (időbeli hatály).
3.5. Amennyiben a szerződés időtartama alatt adott (egy vagy több) naptári évben egyetlen biztosított növénykultúra telepítésére sem kerül sor, akkor a biztosítási szerződést szüneteltetni lehet. Ebben az esetben minden megállapodás – mint pl. a kármentességi engedmény a 9.3. pont értelmében – érvényben marad.
4. Cikkely
A biztosítási szerződés létrejötte, a Biztosító kockázatviselésének kezdete
4.1. A biztosítási szerződés létrejötte a Biztosító által tett ajánlat elfogadásával
a) A biztosítási szerződés megkötését írásban kell kezdeményezni (ajánlattételi felhívás). Az ajánlattételi felhívást a 2.1. pontban leírt Teljeskörű Biztosítási Kötelezettségnek megfelelően hiánytalanul és a valóságnak megfelelőn kell megtenni. Az ajánlattételi felhívás és a létrejött biztosítási szerződés a díjtámogatásban részesíthető biztosítási szerződés feltételei szerint az alábbi adatokat, információkat, nyilatkozatot tartalmazza:
- a Biztosított nevét, lakcímét, székhelyét, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) szerinti ügyfél- azonosítóját a Felhívás 3.4.1.1. 1a) pontja szerint. Amennyiben a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor nem rendelkezik az Eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítóval, úgy a mezőgazdasági termelő az ügyfél-azonosító megállapítása iránt benyújtott kérelmének elbírálásáról szóló döntés kézhezvételét követően köteles kezdeményezni a vele szerződő Biztosítónál a mezőgazdasági biztosítási szerződés ügyfél-azonosítóval történő kiegészítését.
- a kockázatviselés helyét (MEPAR szerinti blokkazonosító),
- a biztosítási eseményt,
- a biztosítási szerződéssel fedezett gazdasági veszteségeket, kockázatokat,
- az egyes biztosítási események vonatkozásában a különös szerződési feltételeket,
- a hasznosítási kóddal azonosított, biztosított növénykultúrák megnevezését,
- a mezőgazdasági termelő nyilatkozatát a tárgyévet megelőző ötéves időszakból a legmagasabb és a legalacsonyabb hozammal rendelkező kettő év elhagyásával képzett három év hozamának számtani átlagáról (a
7.1. pont szerinti referenciahozamról),
- a biztosítás adó nélkül számított (nettó) díját, (kármentességi engedmény alkalmazása esetén a kármentességi kedvezménnyel csökkentett, adó nélkül számított biztosítási díjat is), más kockázatoktól elkülönítetten, biztosított termelők szerinti bontásban, a Biztosító, a biztosított, illetve a szerződő fél eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosítójának feltüntetése mellett, valamint „A”, „B”, „C” típusonként összesítve az egységes kérelemben bejelentett terület és az azon feltüntetett hasznosítási kóddal és az esetlegesen az adott hasznosítási kódhoz tartozó pontos megnevezéssel jelzett növénykultúrák (a továbbiakban együtt: növénykultúra) feltüntetésével.
- a kárrendezés alapjául szolgáló, az Mkk tv. és a Felhívás előírásainak megfelelő különös biztosítási feltételeket,
- Biztosító jelen szerződési feltételek bevezetésében meghatározott nyilatkozatát,
- a biztosítás „C” típusra való hivatkozását.
b) A biztosítói ajánlatot a Biztosító az ajánlattételi felhívás adatai alapján teszi meg és azt a Szerződőnek, vagy a Szerződő megbízásából eljáró biztosítási alkusznak küldi meg. Saját ajánlatához a Biztosító 15 napig kötve van (ajánlati kötöttség ideje). Az ajánlati kötöttség ideje alatt a biztosítási ajánlat nem vonható
vissza. A biztosítási szerződés akkor jön létre, ha az ajánlati kötöttség ideje alatt a Szerződő aláírásával (írásbeli elfogadó nyilatkozat) elfogadja a biztosítói ajánlatot. A biztosítási szerződés létrejöttének dátuma megegyezik a Szerződő által aláírt biztosítói ajánlat Biztosítóhoz való megérkezésének dátumával.
4.2. A biztosítási szerződés létrejötte a Szerződő biztosítási ajánlatának elfogadásával
a) A biztosítási szerződés megkötésére a Szerződő is ajánlatot tehet a Biztosító ezt a célt szolgáló formanyomtatványán („Biztosítási ajánlat”), ha a Szerződő írásbeli biztosítási ajánlata hiánytalanul és a valóságnak megfelelőn tartalmazza a 4.1. a) pont szerinti adatokat és a Biztosító díjtarifájának megfelelő biztosítási díjat. A Szerződő a biztosítási ajánlatához annak a Biztosítóhoz való beérkezésétől számított 15 napig kötve van (ajánlati kötöttség ideje). Az ajánlati kötöttség ideje alatt a biztosítási ajánlat nem vonható vissza.
b) Egy, a felsoroltakat hiánytalanul tartalmazó biztosítási ajánlat elfogadottnak, és az így létrejövő biztosítási szerződés megkötöttnek minősül (létrejön), amennyiben a Szerződő biztosítási ajánlatát az ajánlati kötöttség idején belül a Biztosító egy igazoló dokumentum (fedezetigazolás vagy biztosítási kötvény) kiállításával kifejezetten elfogadja. A biztosítási szerződés létrejöttének dátuma megegyezik a Szerződő biztosítási ajánlatának Biztosítóhoz történő beérkezésének dátumával.
c) A biztosítási szerződés nem jön létre, ha a Szerződő biztosítási ajánlatát az ajánlati kötöttség ideje alatt a Biztosító nem fogadja el, eltérő tartalmú ellenajánlatot tesz, vagy azt kifejezetten elutasítja.
4.3. Nem köthető biztosítás azon mezőgazdasági növénykultúrára, amely a biztosítási adatközlő ill. biztosítási ajánlat benyújtásakor a biztosítandó veszélynem miatt már károsodott. Tartam káresemény (pl. aszály) tekintetében a biztosítási adatközlő, ill. biztosítási ajánlat benyújtását megelőzően, „Az Österreichische Hagelversicherung VVaG szerződési feltételei a díjtámogatásban részesíthető „A”, „B” és „C” típusú mezőgazdasági biztosításokhoz” – I. sz. Melléklet (a továbbiakban: I. Melléklet) kockázatmeghatározása szerint, a szántóföldi növénynövekedés idején teljesülő meteorológiai feltételek káreseménynek minősülnek. Amennyiben kiderül, hogy károsodott mezőgazdasági növénykultúrák is szerepelnek az ajánlatban illetve adatközlőben, úgy a biztosítás visszamenőleg törlésre kerül és a befizetett biztosítási díjat a Biztosító visszautalja.
4.4. A Biztosító kockázatviselése általánosan a
a) fenti 4.1. b) pont szerinti esetben a szerződés létrejöttének dátumát követő nap 12.00 órától kezdődik,
b) fenti 4.2. b) pont szerinti esetben a biztosítási szerződés létrejöttével esedékessé váló biztosítás díj (díjrészlet) megfizetésével kezdődik. Ebben az esetben díjfizetés hiányában a biztosítási szerződés anélkül szűnik meg, hogy a Biztosító kockázatviselése megkezdődött volna.
A Biztosító által meghatározott kockázatonkénti és növénykultúránkénti fedezeti időszakokat az I. Melléklet tartalmazza.
4.5. A Szerződőnek minden egyes biztosítási időszakra meg kell adnia a Biztosító számára a biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrákat, melyre vonatkozóan a 2. cikkelyben előírt Teljeskörű Biztosítási Kötelezettség érvényes. A biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák teljeskörű biztosításba adásába beletartozik a 4.1. a) pontban felsorolt adatok közlése is.
a) A 4.1. a) pontnak megfelelő évenkénti adatközlés határideje legkésőbb az aktuális biztosítási időszak május 15. napja, téli és tavaszi fagykár biztosítása esetén legkésőbb a megelőző év november 30. napja. A Biztosító fedezete a biztosítás tartalmát érintő módosítások esetén a
4.4. pont szerint kezdődik.
b) A Biztosító kockázatviselése a határozatlan tartamú szerződés keretében a növénykultúrák tárgyévi adatközlését követően a 4.4. a) pont szerint, illetve az I. Melléklet szerint kezdődik.
c) Amennyiben a jelen 4.5. a) pontban meghatározott időpontig nem kerül sor az adatközlésre, akkor a biztosítási díjat az előző év biztosítási adatai alapján a tárgyévben érvényes díjtételek szerint kell megfizetni, a Biztosító által az előző évi adatok alapján kiállított és a Szerződő részére legkésőbb az aktuális biztosítási időszak július 15. napjáig megküldött biztosítási kötvény alapján. Ebben az esetben a Biztosító az előző év biztosítási adatai és az utolsó díjszámítás alapját képező hektáronkénti biztosítási összeg szerint, de legfeljebb az adott kultúra előző évi teljes biztosítási összege erejéig viseli a kockázatot, betartva a 9. cikkely rendelkezéseit. Nem terheli díjfizetési kötelezettség a Szerződőt és a Biztosító nem visel kockázatot, ha a Szerződő (i) az adott évben az előző évihez képest más növénykultúrát vetett, vagy (ii) nem vetett semmit, és ezt a lenti
4.7. pont szerinti tájékoztatás megfelelően igazolja.
4.6. A Biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötését, illetve az éves adatközlést követően legkésőbb a tárgyév július 15. napjáig adategyeztetés céljából köteles a Kincstár részére a mezőgazdasági biztosítási szerződés adatai közül:
a) a szerződő fél és a biztosított mezőgazdasági termelő azonosítására (név, székhely vagy lakcím, eljárási tv. szerinti ügyfél-azonosító),
b) a mezőgazdasági biztosítási szerződés azonosítására (szerződéskötés dátuma, kötvényszám, módozat, biztosítási esemény),
c) a biztosított növénykultúra megnevezésére (hasznosítási kód) és a növénykultúra referencia hozamára,
d) a kockázatviselés helyére (blokkazonosító),
e) a terület nagyságára (hektár), valamint
f) a biztosítási összegre, a díjelőírás és a kedvezménnyel csökkentett, nettó díjelőírás összegére vonatkozó adatokat átadni.
A fenti adatokat a Biztosító a Kincstárnak a Felhívás
3.4.4. 5. pontja szerinti adatszolgáltatása alapján véglegesíti és azokat legkésőbb a tárgyév szeptember 30. napjáig visszaküldi a Kincstár részére.
4.7. A Kincstár a Biztosító 4.6. pont szerinti tájékoztatását követően, a Kincstár és a biztosítók közötti megállapodás alapján, de legkésőbb a tárgyév augusztus 1. napjáig tájékoztatja a Biztosítót a mezőgazdasági biztosítási díjtámogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő
a) nevéről és az eljárási tv. szerinti ügyfél- azonosítójáról, továbbá
b) a Biztosító által díjtámogatott konstrukcióban biztosított növénykultúráinak tárgyévi teljes területéről és azok MePAR szerinti blokkazonosítójáról. A Kincstár az ügyfél által tárgyév július 31. napjáig bejelentett terület(ek) adatait adja át a Biztosító részére.
4.8. A biztosítási fedezet megszűnése
a) A Biztosító kockázatviselése (a biztosítási fedezet) az I. Mellékletben meghatározottak szerint szűnik meg. A biztosítási fedezet megszűnése nem érinti a biztosítási szerződés fennállását, a biztosítási szerződés a biztosító kockázatviselésének megszűnését követően is érvényben marad.
b) Nem szűnik meg a biztosítási fedezet a Biztosított halálával, hanem az a termőföld, illetve a lábon álló növényi kultúra tulajdonjogával, illetve az ezekhez fűződő egyéb vagyoni jogokkal együtt átszáll az örökösökre.
5. Cikkely Biztosítási fedezet és önrész
5.1. A Biztosító a jelen szerződési feltételek és a szerződés adatközlője szerint a biztosítási díj megfizetése ellenében megtéríti a Szerződő/ Biztosított azon kárát, melyet az 5.2. pontban meghatározott biztosítási események valamelyike okoz és amely a biztosított mezőgazdasági növénykultúra 20%-ot meghaladó mértékű
hozamcsökkenését eredményezi üzemi szinten. A Biztosító nem fizet kártérítést az alábbi okokból bekövetkező károk után még abban az esetben sem, ha azok olyan biztosítási eseménnyel kapcsolatban következnek be, melyre a Biztosító fedezetet nyújt:
a) a növénykultúrán a szerződés aláírása, illetve a kockázatviselés kezdete előtt bekövetkező károk,
b) a Szerződő/Biztosított hibájából bekövetkező károk, valamint azon károk, melyek bekövetkezését a Szerződő/Biztosított megakadályozhatta vagy azok hatását mérsékelhette volna, de a szükséges intézkedéseket elmulasztotta;
c) a nem megfelelő gazdálkodásból eredő károk, mint például a helytelenül megválasztott vetésmélység vagy vetőmagmennyiség, a nem időben történő vetés, rossz vetőmag-választás, talajművelés hiánya, növényállomány szakszerűtlen gondozása;
d) állati kártevők okozta károkra, növénybetegségekre vagy a megtermékenyülés hiányára visszavezethető következményi károk;
e) minőségromlás például beltartalmi összetevők hiánya vagy túl magas koncentrációja, túl- vagy alulméret, gyümölcs- vagy szemtermés megváltozott felépítése, deformációk vagy esztétikai hibák, valamint ízváltozások révén;
f) kényszerérés, kései vagy egyenetlen érés, továbbá túlérés, illetve a tábla járhatatlansága miatti késői betakarításból származó károk;
g) minőségromlásból adódó alternatív értékesítés vagy az értékesítés teljes megszűnése miatt bevételkiesés;
h) a jelen cikkely 5.2. pontja értelmében nem biztosított egyéb biztosítási események bekövetkeztéből eredő hozamkiesés.
5.2. A díjtámogatásban részesíthető „C” típusú mező- gazdasági biztosítási szerződés keretében a jelen szerződési feltételek 2. cikkelyének 4. pontjában meghatározott növénykultúrák vonatkozásában az alábbi biztosítási eseményekre köthető mezőgazdasági biztosítás az I. Mellékletben meghatározottak szerint:
- jégesőkár,
- aszálykár,
- mezőgazdasági árvízkár,
- téli fagykár,
- őszi fagykár,
- tavaszi fagykár,
- felhőszakadás kár,
- viharkár.
5.3. A biztosítási szerződéssel lefedett terület és növénykultúra vonatkozásában a Biztosító az 5.2. pontban meghatározott kockázatokkal összefüggésben az alábbi kárküszöböket alkalmazza:
a) jégeső- és viharkár esetén a kárküszöb a károsodott terület biztosítási összegének 20%-a,
b) a mezőgazdasági árvízkár és a felhőszakadáskár esetén a kárküszöb az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a. Téli fagykárnál a kárküszöb az érintett tábla biztosítási összegének 50%-a,
c) az aszálykár, a tavaszi és őszi fagykár kockázatok esetén a küszöbérték az üzemenkénti károsodott növénykultúrák biztosítási összegének 50%-a.
5.4. Térítésre kizárólag az 5.3. pontban definiált küszöbértékeket meghaladó károk kerülnek. A Biztosító ekkor az I. Melléklet szerinti önrészt alkalmazza. A jégeső és vihar kockázatok vonatkozásában a Szerződő ajánlattételkor az I. Melléklet szerinti két önrészváltozat közül választhat.
5.5. Integrációs biztosítási szerződés érintettségében bekövetkező károk esetén a kárküszöbök és önrészek számításának alapját a Biztosítottnak az integrációs szerződésben biztosított növénykultúránkénti területe képezi, függetlenül a Biztosított egyes növénykultúránkénti tényleges területnagyságától (vagyis a károsodott növénykultúrának az integrációs biztosítási szerződésben nem biztosított területnagyságától).
6. Cikkely Fennmaradó fedezet
6.1. Azon károk esetén, ahol újratelepítés válik szükségessé, és amennyiben az I. Melléklet másképp nem rendelkezik, a károsodott és kiművelt terület biztosítási összegének 20%-a, de hektáronként maximum 120 000 forint kerül térítésre.
6.2. Az újratelepített azonos növénykultúra további károk esetére a biztosítási időszakra érvényes biztosítási összegnek az újratelepítésre kifizetett kárösszegével csökkentett értékéig marad biztosított, és az eredeti díj marad érvényben.
6.3. Amennyiben csak más növénykultúra telepíthető újra, akkor két eset lehetséges:
a) a szerződés az új növénykultúra biztosítási összegével módosul. A Biztosító újbóli kockázatvállalása alapján az éves díj az újratelepített növénykultúra díjával emelkedik, vagy
b) a szerződés az új növénykultúra biztosítási összegével nem kerül kibővítésre, így a biztosítási fedezet az új kultúrára nem terjed ki.
7. Cikkely
A biztosítási összeg
7.1. A Szerződőnek az ajánlattételi felhívásban és a biztosítási ajánlatban (4.1. és 4.2. pont), illetve a 4.5. pont szerinti adatközlés során kell megadnia minden
egyes növénykultúrára a folyó biztosítási évre vonatkozóan a referenciahozamot.
A hozamadatot az Mkk. tv. 2. § 26. xxxxxx és a Felhívás 3.4.1.1. 1j), illetve 3.4.1.1 3. pontja szerinti referenciahozamként kell megadni. A referenciahozam a termelő által a referencia- időszakban elért hozamok számtani átlaga. Amennyiben a termelő az adott növénykultúrára valamelyik évben nem rendelkezik saját hozamadattal, akkor abban az évben a saját hozamadat helyett a megyei – vagy annak hiányában
– az országos átlaghozamot kell figyelembe venni a referenciahozam kiszámításánál.
A biztosítási összeget a Biztosító a Szerződő által megadott biztosítandó mezőgazdasági növénykultúrák területének, egységárának és hozamának figyelembevételével határozza meg.
A Szerződő/Biztosított hozamként az Mkk tv. és a Felhívás előírásai szerint számított átlaghozamát köteles a Biztosító számára megadni.
A biztosított növénykultúra átlaghozamát a Biztosított megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves termésátlagából kell kiszámítani.
Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem rendelkezik a fenti adatokkal, úgy a megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves, a biztosítási szerződéssel lefedett terület szerint illetékes megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságánál elérhető, az adott növénykultúrára és az adott évekre vonatkozó megyei vagy – annak hiányában – országos átlagtermés-adatokat kell figyelembe venni. A biztosított területnek – a termeltetői biztosítás kivételével (2. cikkely 1. pont) – meg kell egyezni a Kincstár által szolgáltatott MePAR területi adatokkal.
7.2. A Szerződő május 15. után abban az esetben kérheti a biztosítási összeg csökkentését, amennyiben az adott évre vonatkozó szerződési adatközlő benyújtását követően kiderül, hogy a várható termés értéke az egységár változása, vagy kockázaton kívüli kár miatt több mint 20%-kal kevesebb, mint az igényelt biztosítási összeg, és a csökkenés alaposan megindokolható, valamint még nem következett be biztosítási esemény.
Egy ilyen módosítási igény csak a következő időpontokig, és növénykultúrákra fogadható el:
a) általánosságban május 31. napjáig,
b) szőlőre, és gyümölcskultúrákra június 30. napjáig. A biztosítási összegek csökkentésére a fent említett időszakot követően nincs mód. A biztosítási összeg csökkentés miatti díjkülönbözet felét a Biztosító felszámolja. A biztosítási összeg csökkentése a biztosítási időszak kezdetétől hatályos.
7.3. A biztosítási összeg csökkentésének, illetve növelésének kérvényezése, amely az adott évre vonatkozó biztosítandó mezőgazdasági
növénykultúrák Biztosító felé történő közlését követően következik be, elfogadottnak minősül, amennyiben a Biztosítóhoz történő beérkezését követő 15 napon belül azt a Biztosító nem utasítja vissza. A Biztosító kockázatviselése a biztosítási összeg módosítását követően a 4. cikkely 4. pont szerint történik.
7.4. Káreseményt követően a Biztosító nem fogad el a biztosítási összeg emelésére vonatkozó módosító igényt. Ha a káresemény a biztosítási összeg emelésének kérvényezését megelőzően következett be, a biztosítási szerződés módosítására a 7.3. pont akkor sem irányadó, ha a káreseményről a módosítás kérvényezésének időpontjában sem a Szerződő, sem a Biztosító nem tudott. Ilyen esetben a 7.3. pont szerinti határidő eltelte ellenére a biztosítási szerződés az eredeti tartalommal marad érvényben.
8. Cikkely
Túl-, illetve alulbiztosítás
A Biztosító által a jelen szerződési feltételek szerint megkötött biztosítási szerződés alapján fizetendő kártérítés mértéke nem lehet magasabb, mint a biztosítási esemény által a Szerződőnek/Biztosítottnak okozott kár. Amennyiben a biztosított növénykultúra értéke magasabb, mint az érintett terület vagy területrész biztosítási összege (alulbiztosítás), akkor a Biztosító a kárt olyan arányban köteles megtéríteni, ahogy a biztosítási összeg a biztosított növénykultúra értékéhez aránylik.
Amennyiben a biztosított növénykultúra értéke alacsonyabb, mint a biztosítási összeg (túlbiztosítás), akkor a kártérítést a növénykultúra értéke alapján kell kiszámítani.
A biztosított mezőgazdasági növénykultúra biztosítási értéke az az összeg, amelyet a biztosítható, illetve nem biztosítható kockázatok által okozott veszteség nélkül el lehetne érni az adott területen, az adott technológiával.
Díjtámogatás legfeljebb a biztosított terület egységes kérelemben bejelentett terület mérete alapján igényelhető.
9. Cikkely
A biztosítási díj, díjkedvezmények
9.1. Biztosítási díj alatt a biztosítási időszakra járó díjat kell érteni. A biztosítási díj a biztosítási összeg és a díjtétel szorzata. A díjtételt a biztosított növényfaj kockázatérzékenysége, a helyi területi kockázati viszonyok és a mindenkori önrészváltozat határozzák meg, mértéke valamennyi kockázatra együttesen, növénykultúránként kerül megállapításra.
9.2. A szerződésen/kötvényen feltüntetésre kerül a díj azon része, amely után díjtámogatás igényelhető.
9.3. Azokban az években, amikor kárkifizetés nem történik, a Biztosító a kármentesség miatt kármentességi jogosultságot ad a Szerződőnek az alábbiak szerint:
a) az első kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 10%-a,
b) a második kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 20%-a,
c) a harmadik kármentes évben, amíg a biztosított 10 év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek adataiból számolt) kárhányada 75% alatt van, a mindenkori kötvényen feltüntetett éves biztosítási díj 30%-a.
A Biztosító a kármentességi engedményt előzetesen, az ajánlattal/adatközléssel egyidőben levonja az aktuális év éves díjának összegéből.
9.4. Amennyiben a kárhányad 75% felett van, kár esetén a tárgyévi kármentességi engedmény visszavonásra kerül és a Biztosító az így keletkező többlet díjat a kártérítés összegéből levonja.
9.5. A 3. pont szerinti kármentességi engedményre annak elvesztése után a Szerződő akkor válik újra jogosulttá, ha a mindenkori kötvénnyel igazolt szerződés megelőző 10 biztosított év (illetve a rendelkezésre álló biztosított évek) adataiból számolt kárhányada ismételten 75% alá csökken.
9.6. A kárhányad a mindenkori biztosítási módozattól függetlenül a mindenkori kötvénnyel igazolt szerződésre a Biztosító által fizetett kártérítés és – az esetlegesen törvényi alapon fizetendő egyéb díjak és járulékok nélküli – díjelőírás egymáshoz való viszonya. Ha a szerződést felmondják, akkor a kármentességi engedményre való jogosultság és besorolás 4 évig marad érvényben. Újbóli biztosításkötés esetén az 5. évtől a jelen cikkely 9.3. és 9.4. pontjai érvényesek.
9.7. A kárhányad számításakor csak a Biztosítónál eltöltött biztosított évek száma vehető figyelembe. Az integrációs biztosítási szerződések esetében a kármentességi engedmény Biztosítottanként kerül meghatározásra.
9.8. A kármentességi engedmény (bónusz) elvesztése és az ebből következően megemelkedő – a Szerződő által fizetendő biztosítási díj – a 12. cikkely 1. pontja értelmében nem jogosít a biztosítási szerződés felmondására.
10. Cikkely
A biztosítási díj esedékessége
10.1.A biztosítás éves díja a biztosítási szerződés létrejöttekor, a további biztosítási időszakokra vonatkozó éves díj pedig a biztosítási évforduló napján esedékes.
10.2.A Szerződő Felek a biztosítási díj halasztott- és részletekben való fizetésében is megállapodhatnak. Ebben az esetben a díjrészletek fizetési időpontját (esedékességét) és mértékét a Felek a szerződésben, illetve a kötvényben rögzítik. Az utolsó díjrész megfizetésének határideje nem lehet később, mint október 1.
10.3.A díj megfizetése a biztosítási kötvény, mint pénzügyi bizonylat alapján, banki átutalással történik a biztosítási szerződésen, illetve kötvényen megjelöltek szerint.
10.4.Amennyiben a Szerződővel halasztott részletfizetésben állapodott meg a Biztosító, akkor biztosítási esemény bekövetkeztekor a Szerződő adott biztosítási időszakra vonatkozó összes szerződésének díja – beleértve a visszavont kármentességi engedmény(ek) összegét is – esedékessé válik és levonásra kerül a kártérítés összegéből. Amennyiben a kártérítési összeg alacsonyabb, mint a szerződések szerinti díjhátralék, úgy a fennmaradó díj megfizetése a kötvényen meghatározott ütemezés szerint történik.
10.5.A Biztosítónak jogában áll késedelmi kamatot felszámolni, ha a díj vagy díjrészlet megfizetésére a fizetési határidőig nem került sor.
10.6.A biztosítási díj azon a napon számít kiegyenlítettnek, amikor az a Biztosítóhoz beérkezik és a mindenkori kötvényszámra történő teljesítés beazonosítható.
10.7.Túlfizetés esetén a Biztosító csak az éves díj túlfizetése esetén utal vissza díjat, amennyiben a túlfizetés meghaladja az 1 000 forintot.
11. Cikkely
A díjfizetési kötelezettség elmulasztásának következményei - Reaktiválás
11.1.A Biztosító kockázatviselése a díjfizetési kötelezettség elmulasztása esetén a kötvényen megjelölt esedékességi időponttól számított 30. napon megszűnik.
11.2.Amennyiben a Biztosító a kockázatviselése fentiek szerinti megszűnése előtt írásban felhívta a Szerződőt a hátralékos biztosítási díj megfizetésére és figyelmeztette a Szerződőt a díjfizetési
kötelezettség elmulasztásának következményeire, és a Szerződő ezt követően sem fizet, akkor a fizetési felszólítástól számított 30. napon szűnik meg a Biztosító kockázatviselése.
11.3.Amennyiben a kockázatviselés megszűnésére a díjfizetési kötelezettség elmulasztása miatt kerül sor, akkor a Szerződőnek a biztosítási időszakra eső teljes díjat meg kell fizetnie.
11.4.Abban az esetben, ha a kockázatviselés a fenti 1. pontban írt módon, a folytatólagos díj meg nem fizetése következtében szűnt meg, a Szerződő a megszűnés napjától számított százhúsz napon belül írásban kérheti a Biztosítót a kockázatviselés helyreállítására (reaktiválás). A Biztosító a biztosítási fedezetet annak eredeti feltételei szerint helyreállíthatja, feltéve, hogy a korábban esedékessé vált biztosítási díjat megfizetik. Reaktiválás esetén sem terjed ki a Biztosító kockázatviselése a kockázatviselés megszűnése és reaktiválása között eltelt időszakban bekövetkezett biztosítási eseményekre.
11.5.A Biztosító kötelezettsége, hogy a Kincstár felé igazolja a biztosítási díj megfizetését. Az igazolást a Biztosító a befizetett díjakról állítja ki.
11.6.Amennyiben a díj, vagy annak egy része nem kerül megfizetésre, úgy az a támogatási jogosultság elvesztését eredményezi.
12. Cikkely
A szerződési feltételek és a biztosítási díj megváltoztatása
12.1.Amennyiben a Biztosító az adott évben a közvetlen megelőző év díjához képest megemelt mértékű díjat alkalmaz, vagy a biztosítási szerződés alapját képező szerződési feltételt a Szerződő számára kedvezőtlen változást jelentő módon változtatja meg, akkor a Szerződőnek jogában áll a 2. pontban foglaltaknak megfelelően a szerződést azonnali hatállyal felmondani. A felmondásra írásban, ajánlott levélben, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmány útján kell sort keríteni.
12.2.A felmondást a díjemelésről, illetve a szerződés alapját képező szerződési feltételek változásáról szóló értesítő vagy a kötvény kézhezvételét követő
30 napon belül kell eljuttatni a Biztosítóhoz, ellenkező esetben a módosítás a Szerződő részéről elfogadottnak minősül.
13. Cikkely Változásbejelentés
13.1.Mind a Szerződő, mind pedig a Biztosított kötelesek a biztosítási szerződés fennállása alatt a
Biztosítónak haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül írásban bejelenteni minden olyan lényeges változást, amely kihathat a Biztosító kockázatviselésére.
13.2. A Felek különösen az alábbi körülményeket tekintik lényegesnek:
a) a Szerződő/Biztosított elleni csődeljárás, felszámolás,
b) a Szerződő/Biztosított gazdasági társasági formájának, nevének, székhelyének, lakóhelyének változása,
c) a biztosított vagyontárgy tulajdonosának, haszonbérlőjének változása,
d) a termelési technológia változása,
e) a kármegelőzési, kárelhárítási rendszerben bekövetkezett változás.
13.3. Amennyiben a bejelentett változás miatt a Biztosító módosítani kívánja a szerződést, akkor azt módosítási javaslat formájában, írásban kell közölnie a Szerződővel.
13.4. A biztosított vagyontárgy (növénykultúra) tulajdonosának vagy egyéb vagyoni jogviszony szerinti várományosának megváltozása a biztosítási szerződés megszűnésével jár (érdekmúlás), kivéve, ha az eredeti Szerződő az új tulajdonossal/ várományossal fennálló jogviszonya vagy egyéb kapcsolat alapján a tulajdonosváltozást követően továbbra is érdekelt marad a növénykultúrát érintő biztosítási események elmaradásában. Érdekmúlás miatti megszűnés esetén az új tulajdonos írásos kérésére a Biztosító dönt az eredeti feltételek szerinti új biztosítási szerződés megkötéséről.
Nem szűnik meg a biztosítási fedezet a Biztosított halálával, hanem az a termőföld, illetve a lábon álló növényi kultúra tulajdonjogával, illetve az ezekhez fűződő egyéb vagyoni jogokkal együtt átszáll az örökösökre.
13.5.A változásbejelentési-kötelezettség elmulasztása esetén a Biztosító kártérítési kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha
a) bizonyítják, hogy a be nem jelentett körülményt a Biztosító a szerződéskötéskor ismerte,
b) vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkeztében.
14. Cikkely
A Szerződő/Biztosított kötelezettsége kár esetén
14.1.A Szerződő/Biztosított kártérítési igény esetén köteles a biztosított kárt a kár bekövetkeztétől számított 4 napon belül írásban bejelenteni. Aszálykár esetén a bejelentésnek legkésőbb 14 nappal a betakarítás tervezett kezdete előtt meg kell történnie. A referenciahozam számításához a Szerződő köteles a területalapú támogatás
igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolatának releváns adatait bemutatni. Azokban az években, amelyekben a benyújtott egységes kérelem adatai szerint a Szerződő az adott növénykultúrát nem termesztette, a növénykultúra adott évi referenciahozamát illetően a kármegállapításhoz az ügyfél székhelye vagy lakóhelye szerinti megyei, illetve annak hiányában az országos átlaghozam adatok kerülnek alkalmazásra. A betakarítás tervezett időpontja akkor minősül elfogadottnak, amennyiben a kárbejelentés Biztosítóhoz történő beérkezését követő 5 napon belül azt a Biztosító nem utasítja el. Amennyiben az időjárás függvényében a betakarítás tervezett, illetve elfogadott időpontja módosul, a Szerződő/Biztosított köteles erről a változásról a Biztosítót értesíteni. A betakarítás tervezett, illetve elfogadott időpontjának előrehozása kizárólag a Biztosító írásos hozzájárulásával lehetséges.
Amennyiben elmulasztja fent nevezett a bejelentési határidőt, akkor a Biztosító a 14.8. pontja szerint mentesül a szolgáltatási kötelezettsége alól. A kárbejelentésnek tartalmaznia kell a káresemény napját és idejét, a károsodott növénykultúrák megnevezését, terület azonosítóit és nagyságát és a kár okát.
14.2.Azokat a károkat, amelyeket a Szerződő csekélynek minősít és ezért ezekre kártérítést nem kér, az ugyanazon növénykultúrában keletkező, későbbi károk teljes összegébe bele lehet számítani, amennyiben ezen „csekély” károk jelentésére a 14.1. pont szerint meghatározott határidőn belül és a következő tartalmú megjegyzéssel sort kerítenek:
„Kárfelmérést a bekövetkezett károkra nem kérünk“.
14.3.A kárszemle időpontjáig a Szerződő a kárral érintett területeket a Biztosító beleegyezése nélkül csak oly mértékben változtathatja meg, amely a rendes gazdálkodás körülményei között a kárenyhítési kötelezettség miatt halaszthatatlanul szükséges, és a kárképet nem változtatja meg. A Biztosító a 14.8. pontban ismertetettek szerint mentesül a kötelezettsége alól, amennyiben a károsodott táblán a kármegállapítást megelőzően a Biztosító beleegyezése nélkül learatják a termést, vagy ott talajmunkálatokat végeznek.
14.4.A Szerződő köteles a Biztosító megbízottjának a kárral kapcsolatos összes információt a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátani, a kármegállapításhoz szükséges összes dokumentumot, különösképp a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolatának releváns adatait – beleértve az adott növénykultúra korábbi terméshozam adatait is
– bemutatni és a károsodottként jelentett táblákat saját maga vagy megbízottja révén megmutatni, máskülönben a Biztosító a 14.8. pont feltételei
értelmében mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól.
14.5.A Szerződő a káreseményt követően azonnal köteles a kárenyhítésről gondoskodni, a körülményektől függően minden, a károsodott növénykultúrák gondozása és továbbfejlődése szempontjából szükséges munkát és költséget ráfordítani, melyek a fennálló körülmények alapján elvárhatóak.
A károk enyhítése kapcsán felmerülő költségeket a Szerződőnek saját magának kell viselnie.
14.6.Korai károknál – amelyek május 31. napjáig következnek be –, ahol ugyanazon vagy indokolt esetben más növényi kultúra újratelepítése lehetséges, legfeljebb az újratelepítés költségei kerülnek megtérítésre a 6. cikkely szerint. Az újratelepítés lehetősége a Biztosító szakértője által kerül megállapításra.
14.7.Amennyiben egy károsodott növénykultúra beérése oly mértékben előrehaladt, hogy a betakarítással már nem lehet várni, akkor a Szerződő köteles a kárbejelentést a káreseményt követően legkésőbb
24 órán belül elküldeni, melyben jelezni kell az azonnali betakarítás szükségességét. A betakarítást a Biztosító írásbeli jóváhagyását követően lehet megkezdeni úgy, hogy a károsodott kultúrából legalább 20 m2 mintateret (szőlőskertben 5-10 szőlőtőkét, gyümölcsösben hektáronként egy pár átlósan álló gyümölcsfát) kell meghagyni a tábla összes szegletén és a közepén azért, hogy a kárt ez alapján objektíven meg lehessen állapítani. Ellenkező esetben a Biztosító a 14.8. pont szerint mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól.
Ez a szabályozás az aszálykárra nem vonatkozik. Aszálykár esetén, amennyiben a kárfelvételezésre az elfogadott betakarítási időpontot követően kerül sor, a betakarítás csak úgy kivitelezhető, hogy a károsodott kultúrából legalább egy arató-cséplőgép szélességnyi sáv a tábla hosszanti oldalán reprezentatív mintaterületként érintetlenül meghagyásra kerül, hogy a kárt ez alapján objektíven meg lehessen állapítani. Ellenkező esetben a Biztosító felelőssége a 8. pont értelmében megszűnik.
14.8.Amennyiben a Szerződő a 14.1., 14.3., 14.4., 14.5. és 14.7. pontokban meghatározott kötelezettségeinek nem tesz eleget, akkor a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége alól mentesül.
14.9.A mentesülés nem áll fenn, ha a Szerződő a kötelezettségét nem szándékosan, vagy nem súlyos gondatlanságból szegte meg.
Súlyos gondatlanság esetén a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége fennáll, amennyiben e kötelezettségszegés sem a biztosítási esemény
megállapítására, sem pedig a Biztosító szolgáltatási kötelezettségének megállapítására és annak nagyságára nincs hatással, továbbá, ha a károkat az
14.5. pont rendelkezése szerinti kárenyhítő kötelezettség teljesítése ellenére sem sikerült csökkenteni.
15. Cikkely Kármegállapítás szabályai
15.1.A Biztosító a biztosítási esemény bekövetkezése esetén a jelen cikkelyben meghatározottak szerint jár el, kiegészítve azt az I. Melléklet meghatározásaival. A biztosító a tényleges veszteséget meghaladó kártérítést nem fizet.
15.2.A kárrendezés során a Biztosító káraktát vezet az alábbi adatok feltüntetésével:
a) a Biztosított neve, lakcíme, székhelye, ügyfél- azonosítója,
b) a károsodott növénykultúra neve,
c) a károsodott növénykultúra üzemi szintű területének nagysága,
d) a károsodott növénykultúra hektáronkénti biztosítási értéke,
e) a kárt vagy károkat okozó biztosítási esemény vagy biztosítási események,
f) a kár megállapított mértéke, mint a hozamcsökkenés mutatója, a biztosítási összeg százalékában, majd forintban kifejezve,
g) a biztosítási esemény MePAR azonosító szerinti helyét,
h) a károsodott terület nagyságát,
i) a kárelszámoláson forintban feltüntetett kártérítési összeget,
j) jégesőkár, illetve tavaszi fagykár esetén a károsodott növénykultúráról a Biztosító által készített digitális képi bizonyítékot.
15.3.A Biztosító csak abban az esetben fizet kártérítést, ha a biztosítási eseményt kiváltó időjárási jelenség bekövetkeztét
a) Mkk. tv. szerinti jégeső, illetve tavaszi fagykár bekövetkezését a biztosító szakértője a káraktában a Felhívás 3.4.1.1 7.j) pontja szerinti módon igazolja, amely igazolást ellenkező bizonyítás erejéig elfogadottnak kell tekinteni,
b) jégesőkáron kívüli esemény tekintetében a kedvezőtlen időjárási jelenség bekövetkeztét az Országos Meteorológiai Szolgálat a rendelkezésére álló adatok alapján vagy külön eljárásban igazolja, indokolt esetben az Országos Vízügyi Főigazgatóság, valamint az illetékes megyei kormányhivatal bevonásával.
15.4.A kárt a Biztosító egy vagy több megbízott szakértője méri fel a Biztosító költségére – amennyiben a jelen cikkely 15.6. pontja másképp nem rendelkezik –
annak fenntartásával, hogy a kárról készült jegyzőkönyvet a Biztosító felülvizsgálja és elfogadja. A Szerződőnek személyesen vagy meghatalmazottja útján részt kell vennie a kárfelmérésen.
15.5.Amennyiben a mezőgazdasági kultúrák egy biztosítási időszak alatt (3. cikkely 3. pont) jégeső vagy egyéb biztosított káresemény miatt ismételten kárt szenvednek, akkor az azonos típusú káresemény miatt bekövetkezett teljes kárt a korábbi ugyanazon káresemény okozta kár figyelembevétele nélkül kell megállapítani. Az önrész az ugyanazon területen vagy területrészen ugyanazon biztosítási időszakban ugyanazon káresemény miatt bekövetkezett teljes kárra vonatkoztatva kerül kiszámításra.
15.6.A Biztosító követelheti a kárrendezéssel kapcsolatban felmerülő költségeinek megtérítését,
a) ha a kárbejelentés későn kerül benyújtásra,
b) ha az érintett településen ugyanazon káresemény miatt már általános kárfelmérésre sor került és a károsult Szerződő/Biztosított esetében, az ő hibájából külön kárfelmérésre van szükség,
c) ha a kárbejelentésre a Szerződő által megadott helytelen adatokkal kerül sor,
d) ha a Szerződő vagy megbízottja nem jelenik meg a kárrendezésre megbeszélt helyen és időpontban, és ezért a kárfelmérés meghiúsul,
e) ha a kárra kockázati kár hiányában nem teljesíthető kárkifizetés,
f) ha a Szerződő/Biztosított újbóli kárfelmérést kér és a megismételt kárfelmérés eredményeként egy táblánál sem lesz nagyobb a kármérték, mint korábban volt.
15.7.A kárfelmérés időpontját és kármérték megállapításának módszerét a Biztosító a kárbejelentés kézhezvételét követően, a károsodott növényi kultúra fenológiai fázisának és a kár okának és mértékének figyelembevételével határozza meg. A kárfelmérésére a biztosított növénykultúra területén, legkésőbb a betakarítás kezdetéig kerül sor, a korábbi évek betakarítási hozamadatai, valamint statisztikailag becsült várható hozamadatok az aszálykár-felmérés kivételével nem szolgálnak összehasonlítás alapjául.
Aszálykár felmérését kárszakértők végzik el a meteorológiai kritériumok teljesülése esetén az érintett növénykultúra betakarításának megkezdése előtt. Ennek során meghatározásra kerül a táblánkénti még elvárható hozam, valamint megállapításra kerülnek további – a kockázaton kívüli –, a hozam csökkenését eredményező tényezők, mint például növényvédelmi intézkedések helytelen alkalmazása, kelési károk és más
biztosított és nem biztosított kockázatok által táblaszinten okozott károk.
A károsodott növénykultúra üzemi szintű várható hozama a kárfelmérés során a minden egyes táblára megállapított várható hozamokból kerül kiszámításra. A hozamveszteség a referenciahozamnak és a kárszakértő által a károsodott növénykultúrára üzemi szintre kiszámolt várható hozamának különbségeként kerül meghatározásra.
Amennyiben az első tábla betakarítása után nyilvánvalóvá válik, hogy a kárszakértők által megállapított eredményhez képest a tényleges hozam eltérést mutat, úgy a Szerződő egy közös tesztbetakarítás formájában új kárfelmérést kérvényezhet.
15.8. Az elvégzett kárfelmérés a Biztosító részéről jóváhagyottnak minősül, ha a Biztosító 30 napon belül nem kezdeményez új kárfelmérést a jelen cikkely 15.4. pontja szerint.
15.9. Amennyiben a Szerződő a Biztosító megbízottja által megállapított kárfelmérési eredménnyel nem ért egyet, akkor a kárszemlén, még ott helyben új kárfelmérést kell kérnie.
Ez a kérés akkor minősül megtörténtnek, ha a Szerződő a kárjegyzőkönyvben erről nyilatkozatot tesz és azt aláírásával ellátja. Amennyiben ezt elmulasztja, akkor ez azt jelenti, hogy jóváhagyta a kárfelmérés eredményét. Az új kárfelmérést a Biztosító egy másik megbízottja végzi el.
15.10.Amennyiben a Szerződő az új kárfelmérés eredményével nem ért egyet, amelyet akár a Biztosító (15.8. pont) akár a Szerződő kérésére (15.9. pont) végeznek el, akkor három napon belül, írásban felülvizsgáló kárfelmérést kell kérnie a Biztosítónál. Amennyiben három napon belül a Szerződő nem kéri a felülvizsgáló kárfelmérést, úgy az utolsó kárfelmérés eredménye jóváhagyottnak tekintendő.
15.11.A Szerződő vagy meghatalmazottjának jóváhagyó aláírása a kárjegyzőkönyvön a 15.9. pont szerinti esettől eltekintve a kárfelmérés jóváhagyásának minősül.
15.12.Több Szerződő együttes felülvizsgáló kárfelmérési igényét a Biztosító nem fogadja be.
15.13.A Szerződő által károsodottnak bejelentett táblákra vonatkozó felülvizsgáló kárfelmérési kérelem esetén, a felülvizsgáló kárfelmérést a Biztosító képviselőjének jelenlétében két, a Biztosítótól független kárszakértő végzi. Az egyik kárszakértőt a Biztosító, másikat a Szerződő jelöli meg a Biztosító által szolgáltatott felülvizsgálói kárszakértői listáról. A Szerződőnek egy helyettest
is meg kell neveznie arra az esetre, ha az elsődlegesen választott szakértője akadályoztatva lenne.
15.14.A felülvizsgáló kárfelmérést végző szakértőknek a kárfelmérésről a Biztosítótól kapott formanyomtatvány szerinti jegyzőkönyvet kell készíteniük.
Ha a felülvizsgáló kárfelmérést végző két szakértő véleménye megegyezik, akkor a kárfelmérés eredménye mindkét félre nézve kötelező.
Amennyiben eltérő megállapításokra jutnának, akkor egyeztetést kell lefolytatni. Az egyeztetés eredménye mind a Biztosítóra, mind pedig a Szerződőre nézve kötelező kivéve, ha a Felek között ennek kapcsán bírósági jogvita alakul ki.
16. Cikkely
A kártérítés esedékessége
16.1. A kártérítés a kárfelmérést (ide értve az újbóli kárfelmérés(eke)t is), illetve az azzal összefüggő adminisztratív feladatok elintézését követően azonnal, legkorábban azonban a Kincstár által a Biztosító részére megküldött, a területnagyságra vonatkozó részletes adatközlést, illetve a területalapú támogatás igényléséhez benyújtott egységes kérelem másolata releváns adatainak a Szerződő által történő megerősítését követően esedékes.
16.2. A Biztosító adott biztosítási időszakra még fennmaradó biztosítási díj iránti követelés összege, beleértve a kármentességi engedmény visszavonásából eredő díjrészt is, levonásra kerül a kártérítési összegből (10.4. pont). A kártérítés harmadik félnek történő kifizetése csak a Szerződő által a Biztosítónak benyújtott és a Biztosító által elfogadott hivatalos dokumentumok alapján lehetséges.
16.3. A Biztosító szolgáltatási kötelezettsége végleg megszűnik, amennyiben a 15. cikkely szerint elvégzett kármegállapítás befejezése után a Szerződő a szolgáltatási igényét egy éven belül bírósági úton nem érvényesíti.
16.4. A Szerződő kárigényének elutasítása esetén az egyéves határidő csak azt követően kezdődik meg, hogy a Biztosító a Szerződő követelését a elévülési idő feltüntetésével és az elévülés jogkövetkezményéről szóló tájékoztatással írásban elutasította. A kárigény elutasítása során a Biztosítónak egy konkrét elutasítási okot meg kell jelölnie és azt jogi szempontból, illetve a szerződési feltételek megfelelő pontjának megjelölésével meg kell indokolnia.
17. Cikkely Személyes adatok kezelése
17.1. A Biztosító személyes adatokat a biztosítási szerződés létrejötte, nyilvántartása és a biztosítási szolgáltatás nyújtása érdekében a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) alapján kezel az érintett hozzájárulása alapján. A jogszabály kizárólag a különleges adatnak nem minősülő személyes adatok kezelésére vonatkozik.
17.2. Az adatszolgáltatás a Biztosító felé önkéntes, de a biztosítási ajánlaton szereplő személyes adatok megadása nélkülözhetetlen a szerződés létrejöttéhez és a biztosítási szolgáltatások nyújtásához. Az átadott adatokat csak a szerződés hatálya alatt, illetve a szerződésből eredő igény érvényesíthetőségének határidejéig kezelheti a Biztosító.
17.3. A Biztosító egyes biztosítási szolgáltatásokat kiszervezhet külső cégeknek, mely során ezen cégek a tudomásukra jutott személyes adatokkal kapcsolatban jogszabály alapján titoktartásra kötelezettek.
17.4. A Biztosító az érintett személyes adatait, továbbá a biztosítási titoknak minősülő adatokat átadja:
a) kár esetén a megbízott kárszakértőknek,
b) a törvény által felsorolt szervezetek számára, jogszabály alapján végzett megkeresés vagy kötelező adatszolgáltatás teljesítése során.
17.5. A Biztosító az érintett személyes adatait, továbbá a biztosítási titoknak minősülő adatokat kizárólag az érintettől kapott írásos hozzájárulás alapján továbbíthatja a jelen cikkely 17.4. pontjában fel nem sorolt harmadik személynek
18. Cikkely Egyéb rendelkezések
18.1. A biztosítási szerződés tartalmát érintő megállapodások, valamint valamennyi bejelentés és nyilatkozat csak írásban érvényesek.
18.2. A biztosítási szerződés feltételei szerint írásbeli bejelentésre és nyilatkozattételre bármilyen olvasható formában sor kerülhet, levélben, vagy elektronikus levelezés (aláírt, szkennelt csatolmány) révén. Amennyiben a kapott nyilatkozaton nem szerepel saját kezű aláírás, cégszerű aláírás vagy látható elektronikus aláírás, akkor a Szerződő, illetve a Biztosító kérheti az eredeti, aláírt dokumentum újbóli benyújtását. A nyilatkozatok benyújtási határideje teljesítettnek minősül, amennyiben a nyilatkozat pótlólagos benyújtására kijelölt határidőre a kívánt formában sor kerül.
18.3. A másik féllel kapcsolatos bejelentés vagy nyilatkozat akkor számít időben feladottnak, ha a levél, vagy e-mail esetén aláírt, szkennelt csatolmány útján a határidő lejárta előtt megérkezik a címzetthez.
18.4. Jelen szerződési feltételektől eltérő bármilyen más megállapodás, vagy ettől való eltérés csak abban az esetben érvényes, ha ezzel kapcsolatosan a Biztosító írásbeli nyilatkozatot ad.
18.5. A jelen szerződési feltételekben nem szabályozott kérdésekben a magyar jog, így különösen a mindenkor hatályos Polgári Törvénykönyv (Ptk.), valamint Bit. vonatkozó rendelkezései érvényesek.
18.6. Az esetlegesen felmerülő jogviták rendezésére a Felek – a pertárgy értékétől függően – a Budai Központi Kerületi Bíróság (1021 Xxxxxxxx, Xxxxxxxxx xx 00/X.; levelezési cím: 1525 Budapest, Pf.: 223.) vagy a Tatabányai Törvényszék (2800 Tatabánya, Xxxxxxxx xx 0.; levelezési cím: 2801 Pf. 160.) kizárólagos illetékességét kötik ki. A perben a Biztosító képviseletében az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepe jár el.
19. Cikkely
A szerződési feltételekben használt fogalmak
Biztosító: az Österreichische Hagelversicherung VVaG (0000 Xxxx, Xxxxxxxxxxxx 0-0.; cégjegyzékszám: FN 106532 s (Handelsgericht Wien); felügyeleti szerve: Österreichische Finanzmarktaufsicht (FMA), Ausztria, 1090 Wien, Xxxx-Xxxxxx-Platz 5.).
Szerződő: a személy/gazdasági társaság, aki a biztosítási szerződést a Biztosítóval megköti és a díj fizetésére kötelezettséget vállal.
Biztosított: a személy/gazdasági társaság, aki tulajdonosi, haszonbérlői vagy más minőségénél fogva érdekelt a biztosítási szerződés szerinti károk elkerülésében. A Szerződő és a Biztosított lehet ugyanaz a személy is.
Díjfizető: a személy/gazdasági társaság, aki szerződő félként a biztosítási díj megfizetésére kötelezettséget vállal.
Biztosítási szerződés: a Szerződő és a Biztosító írásbeli megállapodása a biztosítás megkötéséről.
Kötvény: a Biztosító által kiállított dokumentum a létrejött biztosítási szerződésről, mely a szerződés lényeges elemeit tartalmazza. Egyetlen kötvény több szerződésről is kiállítható.
Biztosítási díj vagy díj: az összeg, amelyet a Szerződő (Díjfizető) a Biztosító kockázatviselése ellenértékeként megfizet. Ennek mértékét és esedékességét a biztosítási szerződésről kiállított kötvény tartalmazza.
Biztosítási összeg: a biztosítási kötvényben meghatározott összeg, amelynek erejéig káresemény bekövetkezésekor a vagyon biztosítva van. A kötvény tartalmazza a biztosítási összeget.
Biztosítási esemény/Káresemény: olyan károsító esemény, amelynek következtében a biztosítási szerződés által fedezett kár keletkezik a biztosított vagyonban és amely alapján a Szerződő kártérítési igénnyel élhet.
Önrészesedés, Önrész: az az összeg, amelyet a Felek megállapodása szerint káresemény bekövetkeztekor a Szerződő/Biztosított maga visel. Az önrész összegét jelen jelen szerződési feltételekben és az I. Mellékletben meghatározott módon kell kiszámítani, és a kár összegéből levonni.
Tábla: azon összefüggő földterület, amelyen a biztosított termesztési időszakon belül csak egyfajta növénykultúra található.
BBCH kód: a növények fenológiai fejlődési szakaszait azonosító skála. Az elnevezés a skála kidolgozásában részt vevő németországi szervezetek neveinek kezdőbetűiből összeálló mozaikszó: Biologische Bundesanstalt, Bundessortenamt és CHemische Industrie.
20. Cikkely
Panaszok kezelése, a Biztosító és magyarországi fióktelepének adatai
A Szerződő és a Biztosított a jelen szerződési feltételekkel vagy a biztosítási szerződés megkötésével, teljesítésével kapcsolatban felmerülő esetleges kérdését, továbbá a Biztosító magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát személyesen, telefonon vagy írásban (levélben vagy e-mailben) az Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepénél közölheti.
A biztosítási szerződés létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, továbbá a szerződésszegéssel és annak joghatásaival kapcsolatos jogvita esetén az ügyfél a 18.6. pontban kikötött hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz is fordulhat.
A biztosítási szerződésre a mindenkor hatályos magyar jogszabályok rendelkezései az irányadóak.
A Biztosító legfontosabb adatai:
Név: Österreichische Hagelversicherung VVaG Székhely: 1080 Bécs, Lerchengasse 3-5, Ausztria Jogi forma: Kölcsönös Biztosító Egyesület
Cégjegyzékszám vagy nyilvántartási szám: FN 106532 s (Handelsgericht Wien)
Nyilvántartását végző bíróság vagy hatóság: Handelsgericht Wien
Hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság: Österreichische Finanzmarktaufsicht (FMA)
Hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság elérhetőségei: Cím: Xxxx-Xxxxxx-Xxxxx 0, 0000 Xxxx, Xxxxxxxx
Tel.: +43-1-249 59-0
A Biztosító magyarországi fióktelepének legfontosabb adatai:
Név: Österreichische Hagelversicherung VVaG Magyarországi Fióktelepe
Székhely: 1027 Budapest, Bem rakpart 38-39. IV.em. 5. Levelezési cím: 1027 Budapest, Bem rakpart 38-39. IV.em. 5., Tel: x00 0 000 0000
E-mail: xxxx@xxxxxxxxxxxxxx.xx Honlap: xxx.xxxxxxxxxxxxxx.xx
A Biztosító évente jelentést tesz közzé fizetőképességéről és pénzügyi helyzetéről.
Jégkár „A”, „B”, „C“ típusú biztosítás | Jégeső: | Szilárd halmazállapotú, | Káresemény | Kockázatviselés helyén termesztett növényekben a jégeső miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely a | ||
jégszemcsékből és azok | definíciója: | növénykultúra hozamcsökkenését okozza. | ||||
képződményéből álló | ||||||
csapadék | ||||||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Kárkifizetés = A károsodott terület biztosítási összege – 80% önrész*; | ||||||
ha ez az összeg kisebb, mint 120 000 Ft/ha; egyébként 120 000 Ft/ha, | ||||||
Újratelepítést szükségessé tevő tőkiveréses jégesőkár | Általános szabályozás | Kelés [BBCH09] | Amíg a terület újratelepíthető | 80% levonásos önrész (a károsodott terület biztosítási összegére vonatkozóan, de a kártérítés max. 120 000 Ft/ha) | ha a terület újratelepítésére május 31. napjáig sor kerül; különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Károsodott terület: 10 ha, újratelepítés szükséges. Kárkifizetés = 10 ha x 250 000 Ft x (100% – 80%) = 500 000 Ft | |
* a károsodott terület biztosítási összegének 80%-a | ||||||
Jégesőkár okozta hozamveszteségek | Őszi és tavaszi vetésűek | Kelés [BBCH09] | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 30. nap; Vegyszeres érésszabályozás esetén betakarítás, legkésőbb a kezelést követő 10. nap | I. változat: a károsodott terület biztosítási összegének 5%-a abszolút önrész, kivétel: szőlő- és gyümölcskultúrák. Almatermésű, héjas- és csonthéjas gyümölcsök önrésze mindig a károsodott terület biztosítási összegének 20%-a, szőlőkulturák és bogyós gyümölcsűek önrésze a károsodott terület biztosítási összegének 10%-a. II. változat nincs önrész; szántóföldi zöldségkultúrák, szőlő- és gyümölcskultúrák, aromás-, gyógy- és fűszernövé- nyek esetén nem választható. | Kárkifizetés = (Károsodott terület kárszázaléka – önrész %) x Károsodott terület biztosítási összege; ha a károsodott terület kárszázaléka ≥ 20% (kárküszöb); különben 0. Pl.: Búza, I. önrészváltozat: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 40% Kárkifizetés = (40% – 5%) x 10 ha x 250 000 Ft = 875 000 Ft Pl.: Búza, II. önrészváltozat: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 40% Kárkifizetés = 40% x 10 ha x 250 000 Ft = 1 000 000 Ft | |
Ültetvények/ szőlő | Rügyfakadás [BBCH09] | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 40. nap |
Viharkár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Vihar: | A legalább húsz m/sec. szélsebesség, ideértve a szántóföldi növény állományában mechanikai sérülést okozó, a legalább húsz m/sec sebességű szél által szállított szemcse vagy részecske miatti homokverést is. | Káresemény definíciója: | A kockázatviselés helyén termesztett, biztosított növényekkultúrákban a vihar miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely a növénykultúrában hozamcsökkenést eredményez (kalászosoknál szemkiverés, kalászletörés, teljes szalmaszár-és szárletörés, a növények gyökerestől történő kiszakadása; napraforgó tányérletörése, a növények kidőlése; repcebecők leverése, szemkiverés; kukorica szártörés és kidőlés; illetve betakarításkori veszteség, ami magába foglalja a legjobb betakarítási technika ellenére a földön fekvő termést; borsó szemkiverés, szár- és hajtásletörés és a növény gyökerestől történő kiszakadása, a BBCH 89 stádiumtól betakarítási veszteség; alma, körte, szőlő levert termése). A szártöréssel nem járó állománymegdőlés károk nem biztosítottak. | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Tőkiverés (homokverés) mely újratelepítést tesz szükségessé | Általános szabályozás | Kelés [BBCH09] | Május 15. | 80% levonásos önrész (a károsodott terület biztosítási összegére vonatkozóan, de a kártérítés max. 120 000 Ft/ha) | Kárkifizetés = A károsodott terület biztosítási összege – 80% önrész*; ha ez az összeg kisebb mint 120 000 Ft/ha; egyébként 120 000 Ft/ha, ha a terület újratelepítésére május 31. napjáig sor kerül, különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Károsodott terület: 10 ha, újratelepítés szükséges. Kárkifizetés = 10 ha x 250 000 Ft x (100% – 80%) = 500 000 Ft, * a károsodott terület biztosítási összegének 80%-a | |
Viharkár okozta hozamveszteségek | Általános szabályozás | 20 nappal a technológiai érést megelőzően | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 30. nap | I. változat: a károsodott terület biztosítási összegének 5%-a abszolút önrész, kivétel: szőlő- és gyümölcskultúrák. Almatermésű, héjas- és csonthéjas gyümölcsök önrésze mindig a károsodott terület biztosítási összegének 20%-a, szőlőkulturák és bogyós gyümölcsűek önrésze a károsodott terület biztosítási összegének 10%-a. II. változat nincs önrész; szántóföldi zöldségkultúrák, szőlő- és gyümölcskultúrák, aromás-, gyógy- és fűszernövények esetén nem választható. | Kárkifizetés = (Károsodott terület kárszázaléka – önrész %) x Károsodott terület biztosítási összege; ha a károsodott terület kárszázaléka ≥ 20% (kárküszöb); különben 0. Pl.: Búza, I. önrészváltozat: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 40% Kárkifizetés = (40% – 5%) x 10 ha x 250 000 Ft = 875 000 Ft Pl.: Búza, II. önrészváltozat: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 40% Kárkifizetés = 40% x 10 ha x 250 000 Ft = 1 000 000 Ft | |
Kalászosok | Május 16. | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 30. nap; Vegyszeres érésszabályozás esetén betakarítás, legkésőbb a kezelést követő 10. nap | ||||
Őszi káposztarepce | ||||||
Kukorica, napraforgó | ||||||
Ültetvény | Érés kezdete [BBCH81] | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 40. nap |
Téli fagykár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Téli fagy: | A kockázatviselés helyén a téli időszakban a talajszinttől számított két méter magasságban mért mínusz 15°C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet. | Káresemény definíciója: | A kockázatviselés helyén, nyugalmi periódusban, az őszi kalászos gabona-, a repce- és az őszi takarmánykeverék kultúráinak a téli fagy miatt bekövetkezett kipusztulásából, valamint az ültetvényben a termőrész vagy növényegyed téli fagy miatt bekövetkezett elhalásából adódóan hozamcsökkenést eredményező káresemény | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Újratelepítést szükségessé tevő téli fagykárok | Általános szabályozás | Növényspecifikus fagytűrés elérése | Tárgyév március 31. | 80% levonásos önrész (a károsodott terület biztosítási összegére vonatkozóan, de a kártérítés max. 120 000 Ft/ha) | Kárkifizetés = A károsodott terület biztosítási összege – 80% önrész*; ha ez az összeg kisebb mint 120 000 Ft/ha; egyébként 120 000 Ft/ha, ha a kár ≥ mint az érintett tábla biztosítási összegének 50%-a és a terület újratelepítésére május 31. napjáig sor kerül; különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t, 5 t/ha) Táblaméret: 10 ha, Tábla biztosítási összege: 2 500 000 Ft, újratelepítés szükséges 9 ha-on Kárkifizetés = 9 ha x 250 000 Ft x (100% – 80%) = 450 000 Ft a károsodott terület biztosítási összege > mint az érintett tábla biztosítási összegének 50%-a 🡪 újratelepítés esetén jár a kártérítés * a károsodott terület biztosítási összegének 80%-a | |
Őszi gabonák | Technológiailag elvárható tőszám megléte és a „szögállapot” elérése [BBCH10] | |||||
Őszi káposztarepce | Technológiailag elvárható min. 20 növény/m² megléte, min. 8mm gyökérnyakátmérő és min. 8 leveles állapot [BBCH18] a telepítés évében | |||||
Téli fagykár okozta hozam- veszteségek | Ültetvények/ Szőlő | Biztosítási évet megelőző év november 1. | 50% abszolút önrész (a érintett tábla biztosítási összegére vonatkozóan) | Kárkifizetés = (Az érintett tábla kárszázaléka – önrész %) x Az érintett tábla biztosítási összege; ha az érintett tábla kárszázaléka ≥ 50% Pl.: Biztosítási összeg: 1 000 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 20 t/ha) Táblaméret: 10 ha Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 60% Kárkifizetés = (60% – 50%) x (10 ha x 1 000 000 Ft) = 1 000 000 Ft Az érintett tábla kárszázaléka > 50% 🡪 van kárkifizetés |
Tavaszi fagykár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Tavaszi fagy: | A kockázatviselés helyén tavaszi időszakban a talajszinttől számított két méter magasságban mért mínusz 2°C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet. | Káresemény definíciója: | A téli nyugalmi periódus végét követően jelentkező tavaszi fagy miatt, a kockázatviselés helyén termesztett növényben bekövetkezett olyan káresemény, amely a növénykultúrában hozamcsökkenést okoz Újratelepítés: biztosítási eseménynek az a kár minősül, amely a biztosított növényállományt károsító tavaszi fagy miatt a fiatal növények elhalásához vezet és a biztosított növényállományban olyan mértékű veszteséget eredményez, ami a terület újratelepítését teszi szükségessé. Fiatal növénynek minősül a legalább 15 mm hosszúságot elért csírarügy (BBCH 08). A rothadt, ki nem csírázott vetőmag vagy a kicsírázott, majd azt követően elhalt vetőmag okán keletkezett károk nem kerülnek térítésre. | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Újratelepítést szükségessé tevő tavaszi fagykárok | Általános szabályozás | Április 1. | Május 31. | 80% levonásos önrész (a károsodott terület biztosítási összegére vonatkozóan, de a kártérítés max. 120 000 Ft/ha) | Kárkifizetés: A károsodott terület biztosítási összege – 80% önrész*; ha ez az összeg kisebb mint 120 000 Ft/ha; egyébként 120 000 Ft/ha; ha a kár ≥ mint az érintett növénykultúra biztosítási összegének 50%-a, és a terület újratelepítésére május 31. napjáig sor kerül, különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Táblaméret: 10 ha (egyben az adott növény összterülete) Tábla biztosítási összege: 2 500 000 Ft, újratelepítés szükséges 9 ha-on Kárkifizetés = 9 ha x 250 000 Ft x (100% – 80%) = 450 000 Ft A kár > mint az érintett növénykultúra biztosítási összegének 50%-a 🡪 a terület újratelepítése esetén jár a kártérítés * a károsodott terület biztosítási összegének 80%-a | |
Tavaszi fagykár okozta hozam- veszteségek | Szántóföldi növények | Április 1. | 50% abszolút önrész (a károsodott növénykultúra biztosítási összegére vonatkozóan) | Kárkifizetés = (Az érintett növénykultúra kárszázaléka – 50% önrész*) x Az érintett növénykultúra biztosítási összege; ha a kárszázalék növénykultúra szinten ≥ 50%, különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Az érintett növénykultúra teljes területe: 10 ha, Károsodott terület: 10 ha, tényleges hozam 1 t/ha kultúra és üzemi szinten Kárszázalék: (5t – 1t) /5t = 80% > 50%, van kárkifizetés Kárkifizetés = (80% – 50%) x 2 500 000 Ft = 750 000 Ft *az érintett növénykultúra biztosítási összegének 50%-a. | ||
Ültetvények/ szőlő | Fehérbimbós állapot/ végleges metszés [BBCH57-59] |
Őszi fagykár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Őszi fagy: | a kockázatviselés helyén az őszi időszakban a talajszinttől számított két méter magasságban mért mínusz 2°C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet | Káresemény definíciója: | Szeptember 1. és október 31. között az őszi fagy miatt a kockázatviselés helyén bekövetkezett olyan káresemény, amely a növénykultúrában hozamcsökkenést (mennyiségi veszteség) eredményez. Hozamcsökkenés akkor áll fenn, ha az őszi fagy hatására a szemtermés illetve a gyümölcs felreped. Őszi fagy eredményezte minőségi veszteségekre nem terjed ki a fedezet. | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Őszi fagykár okozta hozam- veszteségek | Szántóföldi növények | Szeptember 1. | Október 31. a telepítés évében | 50% abszolút önrész (a károsodott növénykultúra biztosítási összegére vonatkozóan) | Kárkifizetés = (Az érintett növénykultúra kárszázaléka – 50% önrész*) x Az érintett növénykultúra biztosítási összege; ha a kárszázalék növénykultúra szinten ≥ 50%, különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Az érintett növénykultúra teljes területe: 10 ha, Károsodott terület: 10 ha, tényleges hozam 1 t/ha kultúra és üzemi szinten Kárszázalék: (5t – 1t) /5t = 80% > 50%, van kárkifizetés Kárkifizetés = (80% – 50%) x 2 500 000 Ft = 750 000 Ft *az érintett növénykultúra biztosítási összegének 50%-a | |
Ültetvények/ szőlő | Szeptember 1. | Technológi- ailag érett állapot, de legkésőbb a biztosítási időszak október 15-e |
Aszálykár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Aszály: | Az a természeti esemény, amelynek során a kockázatviselés helyén az adott növény vegetációs időszakában 30 egymást követő napon belül a) a lehullott csapadék összes mennyisége a tíz millimétert nem éri el, vagy b) a lehullott csapadék összes mennyisége a 25 millimétert nem éri el és a napi maximum hőmérséklet legalább tizenöt napon meghaladja a 31°C-ot) | Káresemény definíciója: | Kockázatviselés helyén termesztett növényekben aszály miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely a növénykultúrában hozamcsökkenést okoz. | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Általános szabályozás | Március 1. | Technológiailag érett állapot [BBCH 87] | 50% abszolút önrész (a károsodott növénykultúra biztosítási összegére vonatkozóan) | Kárkifizetés = (Az érintett növénykultúra kárszázaléka – 50% önrész*) x Az érintett növénykultúra biztosítási összege; ha a kárszázalék növénykultúra szinten ≥ 50%; különben 0. Referenciahozam: egy, az egységes kérelem alapján számított átlaghozam Tényleges hozam: a kárszakértő által a helyszínen megállapított hozam Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Az érintett növénykultúra teljes területe: 10 ha, referenciahozam: 5 t/ha Károsodott terület: 10 ha, tényleges hozam 1 t/ha kultúra és üzemi szinten Kárszázalék: (5t – 1t) /5t = 80% > 50%, van kárkifizetés Kárkifizetés = (80% –50%) x 2 500 000 Ft = 750 000 Ft *az érintett növénykultúra biztosítási összegének 50%-a | ||
Szántóföldi növények | Technológiailag elvárható tőszám elérése és legalább 10 cm-es növénynagyság [BBCH30] | |||||
Őszi káposztarepce | Technológiailag elvárható tőszám elérése és legalább 8 leveles állapot [BBCH18] | |||||
Napraforgó | Technológiailag elvárható tőszám elérése és legalább 6 leveles állapot [BBCH18] | |||||
Ültetvény | Március 1. |
Felhőszakadás kár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Felhőszakadás: | Azon időjárási jelenség, amelynek során a kockázatviselés helyén lehullott csapadék 20 perc alatt mért áltagos intenzitása elérte vagy meghaladta a 0,75 mm/perc értéket, vagy a lehullott csapadék mennyisége 24 óra alatt elérte vagy a meghaladta a 45 mm-t. | Káresemény definíciója: | Hozamveszteségnek minősül a május 16-tól a növénykultúra elérhető terméshozamában felhőszakadás által közvetlenül okozott csökkenés, mely kalászosoknál szemkiverést, kalászletörést, teljes szalmaszál- vagy szártörést, a növények gyökerestől történő kiszakadását; napraforgónál tányérletörést, a növények kidőlését; a repcebecők leverését, szemkiverést; kukorica esetén szártörést és a növény kidőlését; kukorica szártörés és kidőlés, illetve betakarításkori veszteséget – ami magába foglalja a legjobb betakarítási technika ellenére a földön fekvő termést –; a szőlőfürtöt tartó hajtás letörését ererdményezi. A Biztosító nem nyújt fedezetet az ún. következményi károkra, melyek a felhőszakadás eredményezte egybefüggő vízfelület, kórokozók, kártevők által okozott betegség következtében keletkeznek, csakúgy, mint a termékenyülési vagy a túlzott műtrágyázással összefüggő állománymegdőlésből eredő károkra. Ugyancsak nem biztosított a minőségromlás, valamint a rothadás miatti károk, a cseresznye és meggy felrepedése és a szőlőkultúrák fürtszerkezet lazulása. | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselési időszak | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Újratelepítést szükségessé tevő károk | Általános szabályozás | Vetés | Május 15. | 80% levonásos önrész (az érintett terület biztosítási összegére vonatkozóan, de a kártérítés max. 120 000 Ft/ha) | Kárkifizetés = A károsodott terület biztosítási összege – 80% önrész*; ha ez az összeg kisebb, mint 120 000 Ft/ha; egyébként 120 000 Ft/ha, ha a kár ≥ mint az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a és a terület újratelepítésére május 31. napjáig sor kerül; különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t, 5 t/ha) Táblaméret: 10 ha, Tábla biztosítási összege: 2 500 000 Ft, újrahasznosítás szükséges 9 ha-on Kárkifizetés = 9 ha x 250 000 Ft x (100% – 80%) = 450 000 Ft a károsodott terület biztosítási összege > mint az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a 🡪 újratelepítés esetén jár a kártérítés * a károsodott terület biztosítási összegének 80%-a | |
Hozamveszteséget okozó károk | Általános szabályozás | Május 16. | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 30. nap | 40% abszolút önrész (az érintett tábla biztosítási összegére vonatkozóan) | Kárkifizetés = (Az érintett tábla kárszázaléka – önrész %) x Az érintett tábla biztosítási összege; ha a kár ≥ mint az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a. Pl.: Az érintett tábla biztosítási összegének 40% abszolút önrész esetén: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Táblaméret: 10 ha, Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 60% Kárkifizetés = (60% – 40%) x (10 ha x 250 000 Ft) = 500 000 Ft Az érintett tábla biztosítási összegének kárszázaléka > 40% 🡪 van kárkifizetés | |
Ültetvények | Szerződés létrejötte | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 40. nap |
Mezőgazdasági árvízkár „A“típusú biztosítás, „B“/“C“ típus választható | Mezőgazdasági árvízkár: | A folyók vagy vízfolyások védművekkel határolt területéről nem emberi beavatkozás miatt kilépő víz. | Káresemény definíciója: | A kockázatviselés helyén termesztett növényben a mezőgazdasági árvíz miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely a növénykultúrában hozamcsökkenést okoz. | ||
Növény- kultúra | Kockázatviselés | Önrész | Kárszámítás | |||
kezdete | vége | |||||
Újratelepítést szükségessé tevő károk | Általános szabályozás | Vetés | Május 15. | 80% levonásos önrész (az érintett terület biztosítási összegére vonatkozóan, de a kártérítés max. 120 000 Ft/ha) | Kárkifizetés = A károsodott terület biztosítási összege – 80% önrész*; ha ez az összeg kisebb, mint 120 000 Ft/ha; egyébként 120 000 Ft/ha, ha a kár ≥ mint az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a és a terület újratelepítésére május 31. napjáig sor kerül; különben 0. Pl.: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t, 5 t/ha) Táblaméret: 10 ha, Tábla biztosítási összege: 2 500 000 Ft, újrahasznosítás szükséges 9 ha-on Kárkifizetés = 9 ha x 250 000 Ft x (100% – 80%) = 450 000 Ft a károsodott terület biztosítási összege > mint az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a 🡪 újratelepítés esetén jár a kártérítés * a károsodott terület biztosítási összegének 80%-a | |
Hozamveszteséget okozó károk | Általános szabályozás | Május 16. | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 30. nap | 40% abszolút önrész (az érintett tábla biztosítási összegére vonatkozóan) | Kárkifizetés = (Az érintett tábla kárszázaléka – önrész %) x Az érintett tábla biztosítási összege; ha a kár ≥ mint az érintett tábla biztosítási összegének 40%-a. Pl.: Az érintett tábla biztosítási összegének 40% abszolút önrész esetén: Biztosítási összeg: 250 000 Ft/ha (50 000 Ft/t x 5 t/ha) Táblaméret: 10 ha, Károsodott terület: 10 ha Kárszázalék: 60% Kárkifizetés = (60% – 40%) x (10 ha x 250 000 Ft) = 500 000 Ft Az érintett tábla biztosítási összegének kárszázaléka > 40% 🡪 van kárkifizetés | |
Ültetvények | Szerződés létrejötte | Betakarítás, legkésőbb a technológiai érést követő 40. nap |