Contract
17.08.2012 Iepirkuma līgums Nr. 1-26.13/142
Stratēģija risku komunikācijai par
piesārņotām un potenciāli piesārņotām vietām Cēsu pilsētā
Pasūtītājs: Vidzemes plānošanas reģions Izpildītājs: SIA ‘’Samta bruģis’’
2012
SATURS
1. POTENCIĀLI PIESĀRŅOTĀS VIETAS CĒSU PILSĒTĀ 5
2.PASTĀVOŠO RISKU UN KRĪŽU VEIDI 7
2.2. ĀRĒJĀS VIDES UN DABAS PIESĀRŅOJUMA IZRAISĪTAS KRĪZES 8
2.3. CITI IESPĒJAMIE KRĪŽU VEIDI 8
3. DAŽĀDA VEIDA PIESĀRŅOJUMU UN VIDES KATASTROFU IEROBEŽOŠANA 10
3.1. RĪCĪBA IZRAISĪTĀ VIDES PIESĀRŅOJUMA IEROBEŽOŠANAI UN SANĀCIJAS PASĀKUMI 10
3.2. AVĀRIJU REZULTĀTĀ RADUŠOS BĪSTAMO ATKRITUMU UN BEZSAIMNIEKA
BĪSTAMO ATKRITUMU SAVĀKŠANA 11
3.4.PASĀKUMI CILVĒKU, MĀJDZĪVNIEKU UN ĪPAŠUMA ATTĪRĪŠANAI NO
PIESĀRŅOJUMA (DEKONTAMINĀCIJA) 15
5.1.RISKA SITUĀCIJAS/ KRĪZES DOKUMENTĒŠANAS VEIDLAPA 20
6. AKTIVITĀTES, KAS ĪSTENOJAMAS PIRMS RISKA/ KRĪZES SITUĀCIJĀM 21
7. CILVĒKRESURSU RISKA VADĪBAS UN KRĪŽU KOMUNIKĀCIJAS VADLĪNIJAS 22
8. RISKU UN KRĪŽU SITUĀCIJAS MĒRĶAUDITORIJAS 23
9. RISKU UN KRĪZES VADĪBAS CENTRA STRUKTŪRA UN FUNKCIJAS 24
10. IEKŠĒJĀ UN ĀRĒJĀ KOMUNIKĀCIJA 26
10.1. KOMUNIKĀCIJAS NORISE RISKA UN KRĪZES VADĪBAS CENTRĀ 26
10.2. KOMUNIKĀCIJA AR ĀRĒJĀM MĒRĶAUDITORIJĀM 27
11.1. PAZIŅOJUMS DARBINIEKIEM 29
11.2. PRESES RELĪŽU PARAUGI 31
11.3. STANDARTFRĀZES PUBLISKAJAI KOMUNIKĀCIJAI 36
12.1. REĢIONĀLIE MEDIJI VIDZEMĒ 37
13. KOMUNIKĀCIJAS NOVĒRTĒJUMS 50
13.1. RISKA UN KRĪZES VADĪBAS AKTIVITĀŠU IZVĒRTĒJUMS 50
14. EFEKTĪVAS RISKA/ KRĪŽU VADĪBAS UN KOMUNIKĀCIJAS PAMATA PRINCIPI51
14.1. OBLIGĀTI IEVĒROJAMI PRINCIPI 51
14.2. DARBĪBAS, KURAS NEDRĪKST PIEĻAUT 51
IEVADS
„Stratēģija risku komunikācijai par piesārņotām un potenciāli piesārņotām vietām Cēsu pilsētā” izstrādāta Centrālbaltijas reģiona Interreg IVA 2007.-2013. gada programmas projekta ‘’Benchmarking on contaminated sites’’, Nr. CB31 ietvaros. Stratēģija veidota kā paraugs un ieteikumu kopums Cēsu domei un citām pašvaldībām vides risku komunikācijai par piesārņotām un potenciāli piesārņotām vietām. Daļu no stratēģijas iespējams pielāgot arī citu risku novērtēšanai un krīzes situāciju vadībai.
Stratēģijas izstrādes uzdevums ir sniegt vadlīnijas un ieteikumus komunikācijas realizācijai un krīzes vadībai vides piesārņojuma un tā risku gadījumos, kā arī citās krīzes situācijās (kas, iespējams, rada apdraudējumu vides un cilvēku drošībai), lai efektīvāk pārvarētu bīstamās situācijas, tās stabilizētu un nodrošinātu rīcību, kas atbilstu labiem riska un krīzes vadības principiem Cēsīs, kā arī varētu kalpot par piemēru citām pašvaldībām.
Stratēģijas ietvaros tiek sniegti gan norādījumi attiecībā uz rīcību un aktivitātēm, kādas jāīsteno vides riska vai vides piesārņojuma gadījumā, kā arī norādes uz to, kādas preventīvas darbības ieteicams veikt, pirms izveidojusies krīzes/ risku situācija. Tāpat stratēģija iezīmē vadlīnijas paraugiem komunikācijai ar iekšējām un ārējām mērķauditorijām – piedāvājot gan gatavus preses paziņojumu paraugus, gan standarta runas frāzes, gan paziņojumus iestāžu/ organizāciju darbiniekiem. Dokuments sniedz arī ieteikumus, kas jāņem vērā, lai risku un krīzes vadības efektivitāte paaugstinātos un tiktu sasniegts optimāls rezultāts.
1. POTENCIĀLI PIESĀRŅOTĀS VIETAS CĒSU PILSĒTĀ1
Potenciāli piesārņotas vietas un teritorijas Cēsu pilsētā ir apzinātas, ņemot par pamatu Valmieras Reģionālās vides pārvaldes iesniegtos sākotnējos datus un izvērtējot notikušās saimnieciskās darbības, kas:
• varētu būt ietekmējušas augsnes, grunts un gruntsūdeņu kvalitāti, fizikāli ķīmiskos parametrus,
• nosaka teritorijas jūtīgumu pret piesārņojumu.
Teritorijas plānojumā pēc sākotnējās izvērtēšanas datiem iezīmētas šādas potenciāli piesārņotas teritorijas:
1. Centrālās katlu mājas teritorija, Xxxxxxxxxxx xxxx 00 (teritorijā izvietotas mazuta cisternas un mazuta pārkraušanas mezgls no dzelzceļa vagoniem. Kopējais aktīvā laika periods no 1976-2001. Kopš 1976. gada uzņēmums darbojās kā centrālais pilsētas siltuma padeves punkts ar 2 tvaika un 2 ūdenssildāmajiem apkures katliem, kuru kopējā jauda bija 60 MW. Mazuta patēriņš gada laikā bija no 6-9 tūkst. tonnu. Kopējais mazuta apgrozījums ar pārliešanu klientiem – 16-29 tūkst. tonnu. Mazuta tilpnes ar ietilpību 5 tūkst. tonnu netiek izmantotas kopš 2001. gada)
2. Dzelzceļa posms pilsētas robežās un atzari uz naftas bāzi un Rūpniecības ielu (Dzelzceļa atzari pilsētas robežās tika būvēti no 1965.līdz 2001. gadam)
3. Bijušās autoremonta rūpnīcas teritorija Ata Xxxxxxxxx xxxx 00 (Aktīva darbība turpinājusies 40 gadus: intensīva metālapstrāde, izmantojot smagos metālus; degvielas un mazuta uzglabāšana)
4. Agroķīmijas bāze (bijusī), tagadējās Tirgoņu ielas teritorijas (šajā teritorijā padomju laikos uzglabājušas ķimikālijas un minerālmēsli, pesticīdi, pašlaik teritorijā nav piesārņojošu vielu pārpalikumu, angāri ir mainījuši specifiku, dzelzceļa sliedes daļēji demontētas, daļa privatizētas)
5. Bijusī bitumena bāze (8 CBR), tagadējā Austrumu ielā (bitumena izkraušana un pārkraušana pazemes un virszemes tvertnēs, pazemes tvertnes tilpums lēšams 600 m3 apjomā, bet virszemes tvertnes 50 m3 lielas – 2 gab. Aktīvajā darbības periodā gada laikā tika pārkrauts apmēram 6000 m3 bitumena gadā. Pašlaik pazemes tvertne ir aizbērta un noformēta ar slēgto darbu izpildes aktu)
6. Cēsu naftas bāze Xxxxxx xxxx 0, (degvielas bāze ir darbojusies kā vairumtirdzniecības bāze ar apjomu no 25 - 50 000 tonnas degvielas aktīvajā degvielas tirdzniecības periodā. Bāzes ierīkošanas laiks-1940 gads. Pašlaik teritorijā ir Vidzemes reģionālā degvielas uzglabāšanas bāze)
7. Zemessardzes teritorija (bijušās degvielas un munīcijas noliktavas) Xxxxxxxxx xxxx 0
1 Informācija šajā nodaļā balstīta uz Cēsu pilsētas teritorijas plānojumu 2005-2017, sadaļa 8.3. Potenciāli piesārņotās vietas Cēsu pilsētā
8. Cēsu pilsētas notekūdeņu mehāniskās attīrīšanas iekārtas Xxxxxx xxxx 00, mehānisko notekūdens attīrīšanas ietaišu aerācijas baseini aizbērti 2000. gadā
9. MPVAS "Latvijas nafta" DUS Xx.00, Xxxxx xxxx, DUS darbojas kopš 1972. gada
10. AS „CATA” DUS, Xxxx Xxxxxx xxxx 0, DUS darbojas apmēram 30 gadus
11. SIA "Aleta" DUS, Xxxx Xxxxxx xxxx 00, pašreizējā DUS darbojas kopš 1995.gada, Padomju laikā bija šai vietā bija cita DUS. Pēdējo triju gadu grunts paraugu analīzes uzrāda paaugstinātu naftas produktu saturu
12. SIA "Cēsu RPB" DUS, Eduarda Xxxxxxxxxxx xxxx 00; DUS darbojas kopš 1996. gada
13. SIA „Virši A” DUS; Xxxxx xxxx 00, DUS darbojas kopš 1993. gada
Potenciāli piesārņotu vietu apsaimniekošana jāveic atbilstoši 2001.gada MK noteikumiem Nr. 483 “Piesārņoto un potenciāli piesārņoto vietu apzināšanas un reģistrācijas kārtība”.
2. PASTĀVOŠO RISKU UN KRĪŽU VEIDI
Šīs stratēģijas ietvaros jēdzieniem „riski”, „risku vadība” un „krīze” piemērojams šāds skaidrojums:
• riski – dažādu resursu iespējamā zaudēšana tuvākā vai tālākā nākotnē, iespējamība, ka esošais apstākļu kopums var mainīt vides drošību, atstāt ietekmi uz cilvēku un citu dzīvu radību veselību un drošību;
• risku vadība – potenciālo briesmu un nevēlamo gadījumu identifikācijas process, dažādu esošo varbūtību izvērtēšana un nepieciešamības gadījumā – preventīvu darbību veikšana. Risku vadība ir nepārtraukts process;
• krīze – ir notikums, kas ietekmē cilvēku drošību, apkārtējo vidi, apdraud dažādu iestāžu un organizāciju reputāciju, kā arī rada negatīvu sabiedrības attieksmi un arī negatīvu publicitāti.
2.1. PASTĀVOŠIE RISKI
Saskaņā ar Cēsu pilsētas teritorijas plānojumu 2005-2017, sadaļā 8.3. Potenciāli piesārņotās vietas Cēsu pilsētā teikto, izšķirami šādi riski, kas var skart Cēsu pilsētu:
1. Naftas un/ vai ķīmisko produktu noplūdes, kas var piesārņot augsni, gruntsūdeņus utml. Lai gan daļa no vides drošību apdraudošajiem objektiem Cēsu pilsētā savu darbību vairs aktīvi neturpina, tomēr iespējamība, ka to tuvumā un tajos var notikt bīstamo vielu, ķimikāliju noplūde, eksplozijas vai veidoties citas bīstamas situācijas, piemēram, indivīda saskarsme ar kaitīgajām vielām, pastāv.
2. Degvielas uzpildes stacijas uzskatāmas par atsevišķu bīstamu objektu pilsētas vidē, jo pastāv gan degvielas noplūdes draudi, gan eksplozijas, gan cita veida potenciālie riski, kas var apdraudēt cilvēku veselību un drošību.
3. Ķīmisko vielu nokļūšana/ izdalīšanās gaisā/ gruntsūdeņos. Piemēram, dažādām organizācijām piederošās ēkas ugunsgrēku un citu katastrofu gadījumā var kļūt par piesārņojuma radītājām, t.i., piemēram, radot ar ķīmiskām vielām radītu sadūmojumu, noplūstot ķīmiskām vielām gruntsūdeņos u.tml.
4. Cilvēku, mājdzīvnieku un/ vai īpašumu saskare ar vides piesārņojumu (dažāda smaguma pakāpēm attiecīgi piemērojot A, B, C aizsardzības līmeņus). Vides piesārņojums – ķīmisku vielu izplatīšanās gaisā, gruntsūdeņos utml. – var paralizēt dzīvi pilsētā un tai blakus esošajās teritorijās – pieprasot iedzīvotāju evakuāciju un noteiktu teritoriju īslaicīgu vai ilgāku norobežošanu situācijas novēršanai.
5. Bīstamo atkritumu izraisītie riski un krīzes/ avārijas situācijas (x.xx. nezināmas izcelsmes vielas un priekšmeti)
Pie citiem riskiem, kas var skart Cēsu pilsētu, pieskaitāmi:
• dabas apstākļu izraisīti apdraudējumi, kas ierobežo organizāciju, iestāžu darbu un iedzīvotāju spēju pārvietoties un pildīt savus pienākumus, nodrošināt ikdienas vajadzības;
• baumas un panika, ko izraisa informācijas trūkums negatīvu notikumu ietvaros;
• organizāciju un iestāžu nepietiekama sagatavotība riska un krīžu vadības procesiem;
• infekciju slimību vai vīrusu masveida izplatīšanās;
• terorisms un drošības draudi;
• ekonomiska rakstura sarežģījumi, kas var paralizēt Cēsu novada domes un/ vai citu organizāciju un iestāžu darbu.
2.2. ĀRĒJĀS VIDES UN DABAS PIESĀRŅOJUMA IZRAISĪTAS KRĪZES
1. Cilvēku mākslīgās darbības rezultātā izraisīta katastrofa (vides piesārņojums, ķīmiska saindēšanās, u.c.), ieskaitot noplūdes degvielas uzpildes stacijās, kaitīgu izgarojumu izplūdi, dažādus cilvēku darbības izraisītus sprādzienus un ugunsgrēkus, kuru rezultātā rodas apdraudējums vietējās kopienas veselībai, būtisks apdraudējums drošai videi
2. Dabas katastrofa (ugunsgrēks, plūdi, zemestrīce, u.c.), kas var izvērsties arī vides piesārņojumā un nekontrolējamā situācijā teritorijā esošajos uzņēmumos, organizācijās
3. Riska vai krīzes situācija kādā no novadā esošajiem uzņēmumiem/ organizācijām, kas rada vides piesārņojumu vai būtiskus riskus vides drošībai, ekoloģiskajai stabilitātei u.c.
2.3. CITI IESPĒJAMIE KRĪŽU VEIDI
BAUMAS
Nodara kaitējumu uzņēmumu reputācijai un/ vai raisa paniku novada iedzīvotājos, kas var rezultēties stihiskās darbībās, kas apdraud iedzīvotāju drošību un situācijas stabilitāti
ORGANIZĀCIJAS IEKŠIENĒ RADUŠĀS RISKA/ KRĪZES SITUĀCIJAS
1. Darbinieku darbības rezultātā radusies krīze (darbinieki darba laikā lieto alkoholu, narkotikas, veic nelikumīgas darbības, u.c.)
2. Organizācijas vadības izraisīta riska/ krīzes situācija (neētiska un noziedzīga rīcība, sociāli nevēlamas darbības, diskriminācija u.tml.)
3. Neparedzēti apstākļi (darbinieku traumas, nāves gadījums u.tml.)
4. Tehniskas katastrofas (organizācijas darbības rezultātā nodarīts kaitējums iedzīvotājiem, darbiniekiem, sadarbības parteriem, sabiedrībai kopumā)
5. Konfliktsituācijas iekšējā komunikācijā (nespēja vienoties par pienākumiem, sociālo saišu trūkums u.tml.)
KONFRONTĀCIJAS KRĪZES
Darbinieki, iedzīvotāji, sadarbības partneri, citas organizācijas protestē par nekvalitatīviem pakalpojumiem, korupcijas un/ vai krāpšanas gadījumiem, nelietderīgi apsaimniekotiem līdzekļiem, vides piesārņojumu, kas slēpts u.tml.
ĻAUNPRĀTĪGI IZRAISĪTAS KRĪZES
Hakeru uzbrukums organizācijas elektroniskajiem resursiem, nekārtību celšana pilsētā un novadā, ļaunprātīga izturēšanās pret organizācijas darbiniekiem un resursiem, kas paralizē organizācijas darbu un apdraud tās drošību un novada iedzīvotāju labklājību.
FINANŠU KRĪZE
Finanšu krīze, kas var radīt organizācijas darbības apturēšanu uz laiku vai izraisīt nozīmīgus traucējumus organizācijas darbībā, kas tālāk savukārt var ietekmēt novada iedzīvotājus, organizācijas sadarbības partnerus u.tml.
3. DAŽĀDA VEIDA PIESĀRŅOJUMU UN VIDES KATASTROFU IEROBEŽOŠANA2
3.1. RĪCĪBA IZRAISĪTĀ VIDES PIESĀRŅOJUMA IEROBEŽOŠANAI UN SANĀCIJAS PASĀKUMI
Notiekot naftas vai ķīmisko produktu noplūdei, tiek piesārņota augsne, gruntsūdeņi, iespējama šo produktu iekļūšana ūdens avotos. Tāpat jāņem vērā ķīmisku vielu izdalīšanās iespēja gaisā u.tml..
Piesārņojuma novēršanas pasākumi:
• savācot noplūdušo produktu un neitralizācijas materiālus un pārsūknējot tos veselās tilpnēs;
• ierobežojot produktu izplūdi ar apviļņojumu, kā arī atveres tilpnē ar ķīļiem, bandāžām.
Pēc darbu beigšanas, x.xx., pirms pārtraukumiem pusdienlaika vai atpūtas, obligāta reaģēšanā iesaistītā personāla sanācija (šeit – sanitārā apstrāde), izmantotās tehnikas, iekārtu, aizsargtērpu u.c. speciālā apstrāde. Obligāta vides sanācijas darbu kvalitātes pārbaude ar instrumentālām vai laboratorijas metodēm ar oficiāla slēdziena noformējumu par atlikušo piesārņojumu.
Avārijas izraisītā vides piesārņojuma ierobežošanu un sanācijas pasākumus veic operators, saskaņā ar Latvijas Republikas 2007.gada 24.aprīļa Ministru kabineta noteikumiem Nr.281 „Noteikumi par preventīvajiem un sanācijas pasākumiem un kārtību, kādā novērtējams kaitējums videi un aprēķināmas preventīvo, neatliekamo un sanācijas pasākumu izmaksas”.
2 Informācija stratēģijas 2.nodaļā un tās apakšnodaļās ņemta no Amatas, Cēsu,
Jaunpiebalgas, Priekuļu, Raunas un Vecpiebalgas novadu pašvaldību apvienotās Civilās aizsardzības komisijas (APCAK) pārziņas rajona Civilās aizsardzības plāna, 2012
3.2. AVĀRIJU REZULTĀTĀ RADUŠOS BĪSTAMO ATKRITUMU UN BEZSAIMNIEKA BĪSTAMO ATKRITUMU SAVĀKŠANA
Atrastie bīstamie atkritumi tiek nodoti A/s „BAO”. APCAK pārziņas rajonā bīstamo vielu uzglabāšanas vietu nav. Rajonā, personas, kuras nodarbojas ar bīstamo atkritumu apsaimniekošanu, klasificē bīstamos atkritumus atbilstoši normatīvajiem aktiem par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus. Ja bīstamos atkritumus klasificēt nav iespējams, personas, kuras nodarbojas ar bīstamo atkritumu apsaimniekošanu, nodrošina bīstamo atkritumu izcelsmes, sastāva un ķīmisko īpašību analīzi, lai atkritumus varētu klasificēt. Un nodrošina bīstamo atkritumu uzskaiti īpašā žurnālā vai elektroniski.
Pamatojoties uz bīstamo atkritumu uzskaites datiem, personas, kuras nodarbojas ar bīstamo atkritumu apsaimniekošanu, katru gadu līdz 1.martam iesniedz attiecīgajā Valsts vides dienesta reģionālajā vides pārvaldē apkopotu informāciju par iepriekšējā gadā uzskaitītajiem atkritumiem. To ievērošanu atbilstoši kompetencei kontrolē Valsts vides dienests.
Bīstamo atkritumu pārvaldības valsts aģentūra apsaimnieko atkritumus saskaņā ar Latvijas Republikas Ministru kabineta noteikumiem Nr.968 „Bīstamo atkritumu pārvaldības aģentūras nolikums”. Bīstamo atkritumu pārvaldības valsts aģentūras mērķis ir nodrošināt bīstamo atkritumu pārstrādes valsts objektu, sadedzināšanas iekārtu, poligonu un citu infrastruktūras valsts objektu, kā arī radioaktīvo atkritumu un kodolobjektu drošu apsaimniekošanu.
Aģentūrai ir šādas funkcijas:
1) apsaimniekot radioaktīvos atkritumus (tajā skaitā savākt, iepakot, transportēt, apstrādāt, pārstrādāt, uzglabāt un apglabāt), kā arī transportēt radioaktīvos materiālus un slēgtos jonizējošā starojuma avotus;
2) apsaimniekot Salaspils kodolreaktora iekārtas un kodolmateriālus;
3) nodrošināt Salaspils kodolreaktora likvidēšanu un demontāžu;
4) apkopot un analizēt informāciju par komersantiem, kuri rada vai apsaimnieko bīstamos atkritumus, to radīto vai pārstrādāto atkritumu veidiem un daudzumu.
5) Lai nodrošinātu funkciju izpildi, aģentūra:
6) apsaimnieko radioaktīvo atkritumu glabātavu "Radons", bīstamo atkritumu pārstrādes valsts objektus, sadedzināšanas iekārtas, poligonus, kā arī citus ar bīstamo atkritumu apsaimniekošanu saistītos valsts objektus;
7) sagatavo un īsteno valsts investīciju projektus bīstamo un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras sistēmas izveidei;
8) piedalās valsts nozīmes jonizējošā starojuma avotu kontroles programmas izpildē;
9) testē radioaktīvos materiālus un slēgtos jonizējošā starojuma avotus, kā arī nodrošina nepieciešamos pētījumus, lai izpildītu minēto uzdevumu;
10) veic radiācijas monitoringu aģentūras valdījumā esošajās teritorijās;
11) piedalās radiācijas avāriju seku likvidēšanā, veicot radioaktīvi piesārņoto teritoriju, transportlīdzekļu un citu priekšmetu dezaktivāciju, kā arī nodrošina radioaktīvo priekšmetu apglabāšanu;
12) uzglabā valsts materiālo rezervju dozas jaudas mēraparatūru, kas satur jonizējošā starojuma avotus;
13) sagatavo un īsteno vides aizsardzības projektus;
14) atbilstoši kompetencei sadarbojas ar valsts un pašvaldību institūcijām, nevalstiskajām organizācijām, starptautiskajām institūcijām, kā arī fiziskajām un juridiskajām personām bīstamo atkritumu apsaimniekošanas jautājumos;
15) informē sabiedrību par aģentūras darbību, radiācijas drošības pasākumiem un bīstamo atkritumu apsaimniekošanu;
16) sniedz priekšlikumus par normatīvo aktu izstrādi bīstamo un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā.
Bīstamie atkritumi – atkritumi, kuriem piemīt viena vai vairākas īpašības, kas padara tos bīstamus cilvēku dzīvībai un veselībai, videi, kā arī personu mantai, un kuri atbilst atkritumu klasifikatorā.
Atkritumu apsaimniekošanas likums:
8.pants. Vide ministrijas un tās pilnvaroto institūciju kompetence:
koordinē un organizē bīstamo atkritumu apsaimniekošanu saskaņā ar šo likumu un citiem normatīvajiem aktiem, kā arī veic bīstamo atkritumu apsaimniekošanu.
Atkritumu apsaimniekošana — atkritumu savākšana (tai skaitā atkritumu vākšana, šķirošana un sajaukšana, lai tos pārvadātu), uzglabāšana, pārkraušana, pārvadāšana, pārstrāde (tai skaitā atkritumu sadedzināšana, iegūstot enerģiju, iekārtās, kuru pamatdarbība nav atkritumu sadedzināšana), reģenerācija un apglabāšana (tai skaitā sadedzināšana sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtās), šo darbību pārraudzība, kā arī atkritumu apglabāšanas vietu ierīkošana un pārstrādes objektu vai iekārtu uzturēšana un aprūpe pēc to slēgšanas;
Bīstamo atkritumu apsaimniekošanas nodrošināšanai:
1) speciāli izveidota AS “BAO”, uzbūvēta Gardenes bīstamo atkritumu novietne;
2) par Phare programmas līdzekļiem AS “BAO” iegādāti 2 speciālie kravas automobiļi, kravas pacēlājs, darbinieku individuālie aizsarglīdzekļi, bīstamo atkritumu tara (mucas, konteineri), auto svari un automobiļu mazgāšanas iekārta.
Nezināmas izcelsmes viela vai priekšmets ir:
1) neidentificēta viela jebkurā tās agregātstāvoklī (cieta viela, pulverveida viela, šķidrums, gāze u.c.), kuras izcelsme nav zināma;
2) priekšmets, kas satur šo noteikumu iepriekšējā apakšpunktā raksturoto neidentificēto vielu, vai no kura notiek vai ir notikusi šādas vielas izbiršana, izlīšana, noplūde;
3) priekšmets, kas satur radioaktīvas, bīstamas ķīmiskas vai bioloģiskas vielas kopā ar sprāgstvielām un ierīcēm, kas paredzētas šo vielu izkliedei.
Lai pārbaudītu, vai nezināmas izcelsmes viela vai priekšmets ir ķīmiski bīstams, Valsts policijas atbildīgais darbinieks nekavējoties uz notikuma vietu izsauc:
• VUGD teritoriālo struktūrvienību gadījumā, ja notikuma vieta atrodas telpā;
• Valsts vides dienesta teritoriālās struktūrvienības inspektorus gadījumā, ja notikuma vieta atrodas vidē.
• Ja ir konstatēta nezināmas izcelsmes vielas noplūde vidē, kas var radīt vai rada kaitējumu videi, Valsts policijas atbildīgais darbinieks nekavējoties uz notikuma vietu izsauc VUGD teritoriālo struktūrvienību un Valsts vides dienesta teritoriālās struktūrvienības inspektorus.
• VUGD teritoriālajai struktūrvienībai un Valsts vides dienesta teritoriālās struktūrvienības inspektoriem ierodoties notikuma vietā, tie veic nezināmas izcelsmes vielas vai priekšmeta ķīmiskās bīstamības pārbaudi un par pārbaudes rezultātiem informē Valsts policijas atbildīgo darbinieku, kas atrodas notikuma vietā.
Ja pārbaudes laikā konstatēts, ka notikusi nezināmas izcelsmes vielas noplūde vidē, tā ir ķīmiski bīstama un rada vai var radīt kaitējumu videi, Valsts policijas atbildīgais darbinieks pieaicina uz notikuma vietu izsauktos Valsts vides dienesta teritoriālās struktūrvienības inspektorus, kas veic šādas darbības:
1) organizē nezināmas izcelsmes vielas vai priekšmeta savākšanu;
2) ja ir nodarīts kaitējums videi – organizē neatliekamos vai sanācijas pasākumus atbilstoši vides aizsardzības normatīvo aktu prasībām.
3.4.PASĀKUMI CILVĒKU, MĀJDZĪVNIEKU UN ĪPAŠUMA ATTĪRĪŠANAI NO PIESĀRŅOJUMA (DEKONTAMINĀCIJA)
Dekontamināciju iespēju robežās veic VUGD Cēsu brigāde. Nepieciešamības gadījumā tiks piesaistīti resursi no citām VUGD brigādēm un materiālām rezervēm.
Nepieciešamība:
• pasargāt glābšanas dienestu darbiniekus neatliekamo uzdevumu veikšanai (VUGD);
• pasargāt jebkuras glābjamās, evakuējamās personas, dzīvniekus, materiālās vērtības (VUGD, Policija, SVA, DP, citi);
• aizsargāt vidi no piesārņojuma (VUGD, SVA, DP, citi).
Princips – neitralizēt, likvidēt, novērst piesārņojumu uz kontaktvirsmām, lai novērstu piesārņojuma ietekmi uz glābēju, glābjamo, evakuējamo personu, dzīvnieku, materiālām vērtībām.
Aizsardzības līmeņi:
A – pilna apmēra aizsardzība ar autonomu elpošanas aizsardzības sistēmu:
• ķīmiskās aizsardzības „A” līmeņa tērps;
• saspiesta gaisa elpošanas aparāts ar sejas masku un balonu;
• kā opcija var būt papildus pret šļakatu tērps un specializēti apavi darbībai īpaši agresīvā vidē.
B – pilna apmēra aizsardzība ar autonomu elpošanas aizsardzības sistēmu virs tērpa:
• ķīmiskās aizsardzības „B” līmeņa tērps (atvieglots, darbībai mazāk agresīvā vidē);
• saspiesta gaisa elpošanas aparāts ar sejas masku un balonu;
• kā opcija var būt papildus pret šļakatu tērps un specializēti apavi darbībai īpaši agresīvā vidē.
C – pilna apmēra aizsardzība ar respiratoro aizsardzību:
• ķīmiskās aizsardzības „C” līmeņa tērps (atvieglots, no plānāka materiāla, darbībai mazāk bīstamā vidē, bez noturības pret tvaiku spiedienu);
• filtrējošā gāzmaska ar/bez mehanizētas gaisa padeves.
D – nepilna apmēra aizsardzība:
• ugunsdzēsēja speciālais apģērbs;
• bez elpošanas ceļu aizsardzības.
Dekontaminācijas tipi:
• Standarta jeb parastā dekontaminācija - procedūru aprakstos, instrukcijās, plānos – konspektos atrunāta attīrīšana. Nelielam, ierobežotam personu skaitam.
• Ārkārtas dekontaminācija – atsevišķos gadījumos, ārkārtas apstākļos, kad pieļaujamas atkāpes no standartizētām procedūrām, lai nodrošinātu nekavējošu (parasti tad arī neatliekamu) iesaistīto, ietekmēto personu, dzīvnieku, materiālo vērtību dekontamināciju.
• Masveida dekontaminācija – lielāka mēroga negadījumos. jāparedz, jānodrošina papildus rezerves, pietiekami efektīvu dekontaminācijas procedūru veikšanas nodrošināšanai. Pieļaujami tie paši principi, kas ārkārtas dekontaminācijas apstākļos.
• Lietisko pierādījumu, materiālo vērtību dekontaminācija – specializētas procedūras, veicamas ciešā sadarbībā ar citām tiesībsargājošām iestādēm.
APCAK pārziņas rajonā par dekontamināciju ir atbildīgs Pārtikas un veterinārais dienests. Nepieciešamais aprīkojums tiks saņemts no Valmieras brigādes materiālām rezervēm. Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta Valmieras brigādē dekontaminācijas veikšanai ir 9.dekontaminācijas teltis ar dušām un telšu darbības nodrošināšanai nepieciešamo aprīkojumu.
1. STRATĒĢIJAS MĒRĶI
Lai nodrošinātu Cēsu novada pašvaldības, ar to saistīto iestāžu un organizāciju atbilstošu rīcību vides piesārņojuma risku un krīzes situāciju gadījumā, kā arī nodrošinātu iedzīvotāju drošību, stratēģijai izvirzīti vairāki mērķi.
1. Situācijās, kad pastāv vides piesārņojuma risks, un pašvaldības iedzīvotājus un citas personas apdraud vides piesārņojums, nodrošināt savlaicīgu un precīzu komunikāciju.
2. Veicināt atbildīgo personu izpratni un spēju rīkoties, novērtējot esošos vides piesārņojuma riskus un potenciāli – vadot vides piesārņojuma un citu apstākļu radītas riska un krīzes situācijas.
3. Nodrošināt pamata vadlīnijas un ieteikumus risku un krīžu komunikācijā, nosakot arī pamata veicamās darbības Cēsu novadā.
Stratēģijas mērķi var tikt papildināti atbilstoši Cēsu novada pašvaldības vajadzībām, ja stratēģija tiek pārskatīta un pilnveidota, balstoties uz jaunu informāciju un/ vai gūto pieredzi. Atbildīgajām amatpersonām ir pienākums ar stratēģijā izvirzītajiem mērķiem iepazīstināt visus risku novērtējuma, risku vadības un krīzes vadības procesos iesaistītos darbiniekus un/ vai citas personas (piemēram, ekspertus, citu organizāciju un uzņēmumu pārstāvjus), lai nodrošinātu to izpratni par stratēģijas būtību un tās virsuzdevumu.
Attiecas uz jebkuru riska un krīzes komandas dalībnieku, kas pirmais konstatē, saņem informāciju par krīzi – vides piesārņojuma risku vai jau notikušu cita veida krīzes gadījumu Cēsu pilsētā vai tās apkaimē. Šīs personas pienākums ir ziņot par notiekošo pārējiem krīzes komandas dalībniekiem, kā arī atbildīgajām amatpersonām, kas nozīmētas krīzes vadībai. Darbinieka pienākums ir nekavējoties rīkoties saskaņā ar tālāko pienākumu aprakstu.
Nekavējoties:
• Aktivizēt krīzes vadības un komunikācijas komandu.
• Ja nepieciešams, aizvietot kādu no krīzes komunikācijas komandas.
• Uzturēties izveidotajā krīzes centrā, līdz ierodas citi atbildīgie darbinieki.
• Uzturēt komunikāciju ar atbildīgajām institūcijām par vides piesārņojuma novēršanu, glābšanas darbu veikšanu utt..
• Balstoties uz sagatavotajiem paraugiem, izveidot pirmo paziņojumu pilsētas iedzīvotājiem, medijiem.
• Izplatīt tikai krīzes centra vadības apstiprinātu preses paziņojumu.
• Pārliecināties, ka apstiprinātie paziņojumi iedzīvotājiem un medijiem tiešām ir izplatīti.
Darbinieka atbildība ir savu rīcību dokumentēt un fiksēt ienākošo informāciju, kā arī paralēli izpildīt tālāko aktivitāšu formu, lai nodrošinātu, ka uz radušos risku un/ vai krīzes situāciju tiek reaģēts.
VEICAMO DARBĪBU SECĪBA | DARBĪBA | LAIKS |
1. | Uzzinot par krīzes situāciju, nekavējoties doties uz krīzes centram paredzētajām telpām (pamata izvēle – Cēsu novada domes ēka). Ja tās nav pieejama – uz citām telpām, kas derīgas krīzes vadības un komunikācijas centra izveidei. Ja tiek izvēlēta cita (ne domes ēka), ziņot par krīzes centra atrašanās vietu pārējiem darbiniekiem saskaņā ar tālāk norādīto. | |
2. | Pārbaudiet, vai par situāciju ir informētas par komunikāciju atbildīgās personas. Ja komunikācijas speciālistu nav uz vietas, vai tie nav sasniedzami – uzņemieties viņu pienākumus. | |
3. | Ziņojiet krīzes vadītājiem, ka esat pagaidu pārstāvis no krīžu komunikācijas komandas. |
KRĪZES VADĪBAS KONTAKTI (VĀRDS, UZVĀRDS, MOBILAIS TĀLRUNIS, MĀJAS TĀLRUNIS, E-PASTS) | ||
4. | Aktivizējiet krīžu komunikācijas komandu: KOMANDAS KONTAKTI SASKAŅĀ AR ATBILDĪGAJIEM DARBINIEKIEM (VĀRDS, UZVĀRDS, MOBILAIS TĀLRUNIS, MĀJAS TĀLRUNIS, E-PASTS) | |
5. | Apkopojiet visu aktuālo informāciju par situācijas attīstību un informējiet par notiekošo gan krīzes vadītājus, gan krīžu komunikācijas vadītāju regulāri. | |
6. | Ja vēl nav ieradusies par komunikāciju atbildīgā persona, sāciet veidot pirmo paziņojumu pašvaldības institūciju darbiniekiem un/ vai novada iedzīvotājiem. Paziņojuma paraugs atrodams plāna sadaļā par Ziņojumiem. | |
7. | Pirmo paziņojumu darbiniekiem un/ vai iedzīvotājiem saskaņot ar komunikācijas speciālistu un/ vai (ja komunikācijas speciālists nav pieejams) ar krīzes centra vadību. Izplatīt drīkst TIKAI AR KRĪZES CENTRA VADĪBU SASKAŅOTUS PAZIŅOJUMUS. | |
8. | Izplatīt saskaņoto paziņojumu darbiniekiem un/vai novada iedzīvotājiem: Darbinieku e-pastos Izmantojot vietējos medijus Izmantojot glābšanas dienestus Izmantojot policijas resursus Izmantojot jebkurus citus kanālus, kas nodrošina informācijas pieejamību iedzīvotājiem | |
9. | PAR SITUĀCIJAS ATTĪSTĪBU JĀTURPINA ZIŅOT KRĪZES CENTRA VADĪBAI UN KOMUNIKĀCIJAS SPECIĀLISTAM, LĪDZ KRĪZES CENTRS IR UZSĀCIS PILNVĒRTĪGU DARBU. |
5.1.RISKA SITUĀCIJAS/ KRĪZES DOKUMENTĒŠANAS VEIDLAPA
Veidlapā darbinieks, kas ir saņēmis informāciju par risku, krīzi vai darbojas krīzes vietā, vai riska un krīzes vadības centrā, fiksē visus notikumus, to norises laiku, pieņemtos lēmumus. Šī veidlapa kalpos gan kā apliecinājums veiktajām aktivitātēm, gan skaidri norādīs notikumu gaitu un atvieglos iespēju atsaukt atmiņā informācijas saņemšanas avotu un faktus.
Laiks | Notikumu gaitas apraksts | Informācijas avots un atbildīgā persona |
6. AKTIVITĀTES, KAS ĪSTENOJAMAS PIRMS RISKA/ KRĪZES SITUĀCIJĀM
1. Jāizveido atbildību sadalījums risku novērtēšanas un riska/ krīzes vadības procesa nodrošināšanai. Jāņem vērā, ka funkcijas nevar uzticēt vienam cilvēkam, bet gan jāizveido sistēma. Atbildīgo amatpersonu un darbinieku kontaktu saraksts saskaņā ar piemērotajām funkcijām pievienojams šim dokumentam un uzskatāms par tā neatņemamu sastāvdaļu.
2. Jāizvēlas telpas risku vadības/ krīzes centra darbībai nepieciešamības gadījumā. Jānodrošina tehniskais aprīkojums, lai krīzes centrs varētu funkcionēt – telefonu sakaru pieslēgums, datori, papīrs, pildspalvas u.c. aprīkojums, kas var nodrošināt faktiski neatkarīga biroja darbību.
3. Paralēli jāplāno resursi, lai nodrošinātu iedzīvotāju evakuāciju, jāizveido evakuācijas ceļi, sadarbībā ar ceļu policijas speciālistiem, kā arī jānozīmē ēkas, kurās var izmitināt lielu skaitu cilvēku ārkārtas gadījumos, ko izraisījis vides piesārņojums, katastrofas un citas krīzes, kas var skart Cēsu pilsētu un tās apkaimi.
4. Esošais riska/ krīžu vadības un komunikācijas plāns/ vadlīnijas ir jāpārskata vismaz reizi pusgadā, lai atjaunotu tā saturu pēc nepieciešamības. Krīžu vadītājs un tā asistents atbild par kontaktu saraksta izveidi un uzturēšanu, lai krīzes situācijā nodrošinātu tā pieejamību un aktualitāti. Kontaktu sarakstā jāiekļauj domes darbinieku aktuālie kontakti (tai skaitā mājas telefoni), vietējo un nacionālo glābšanas un palīdzības dienestu aktuālie telefoni, par vides aizsardzību un drošību atbildīgo institūciju kontaktinformācija. Krīžu komunikācijas speciālists atbild par mediju saraksta izveidi un atjaunošanu saskaņā ar izmaiņām.
5. Vismaz reizi gadā jānodrošina apmācība un simulācija potenciāli risku vadības procesā un krīzes risināšanā iesaistāmajiem dienestiem un atbildīgajiem darbiniekiem.
6. Krīzes vadītājiem un izvēlētajām runas personām jāpiedalās mediju un krīžu vadības treniņos, lai nodrošinātu sagatavotības pakāpi riska/ krīzes situācijām. Šādas apmācības veicamas visiem vadības līmeņa darbiniekiem, kas var tikt izvēlētas kā runas personas. Runas personām brīvi jāpārvalda tā dēvētās standarta frāzes un komunikācijas ziņojumi, kas atrodami šo vadlīniju tālākā izklāstā.
7. Vismaz reizi gadā (ja nepieciešams – pusgadā) jāorganizē tikšanās ar VUGD, NMPD, vides aizsardzības un uzraudzības, un citiem dienestiem un valsts institūcijām, lai gūtu priekšstatu par pieejamajiem resursiem, kā arī pārrunātu rīcību un sadarbību krīzēs/ riska situācijās.
8. Regulāri jāpārskata esošo iezīmēto vides piesārņojumu un risku objektu saraksts, veicot atkārtotu vides novērtējumu un sniedzot par to preventīvi informāciju vietējiem plašsaziņas līdzekļiem, kas tālāk informē iedzīvotājus par esošajiem riskiem un apdraudējumiem Cēsu pilsētā un tai pieguļošajās teritorijās.
7. CILVĒKRESURSU RISKA VADĪBAS UN KRĪŽU KOMUNIKĀCIJAS VADLĪNIJAS
1. Riska un krīžu vadības komandas uzdevums ir novērtēt krīzes apmērus, izprast tās būtību, katrā konkrētā gadījumā noteikt mērķauditorijas, izplānot rīcības stratēģiju, balstoties uz jau izveidotajiem vēstījumiem, komunicēt ar iekšējām un ārējām mērķauditorijām. Vides piesārņojuma un risku gadījumā vadības komandas uzdevums ir sadarbībā ar citiem atbildīgajiem dienestiem noteikt kaitējuma/ notikušā apmērus un pieņemt sociāli atbildīgus lēmumus, lai mazinātu notikumu ietekmi uz vietējās kopienas drošību un veselību.
2. Riska un krīžu vadības komanda uzsāk komunikāciju nekavējoties:
• noskaidro riska/ krīzes situācijā iesaistītās puses, apzina vides piesārņojuma teritoriju vai cita veida krīzes apmērus un būtību;
• savstarpēji pārrunā nepieciešamās darbības un novērtē kaitējumu videi un kopienas drošībai un veselībai;
• uzsāk nekavējošu komunikāciju ar citiem krīzē iesaistītajiem dienestiem – Valsts vides dienestu, Dabas aizsardzības pārvaldi, VUGD, NMPD, u.c.;
• pieņem lēmumus par tālākām, konkrētām veicamajām darbībām;
• veic savstarpēju pienākumu sadali (tai skaitā pēc vajadzības un situācijas rakstura nozīmē atbildīgos par darbu ar glābšanas dienestiem, policiju, valsts un privātā sektora organizācijām, iedzīvotājiem).
3. Riska un krīžu vadības komanda izmanto šo plānu, saistošos nolikumus un spēkā esošo likumdošanu, lai efektīvi reaģētu uz dažādām riska un krīzes situācijām.
4. Riska un krīžu vadības komanda nodrošina atbalstu riska/ krīzes situācijā iesaistītajiem un cietušajiem, nodrošinot ar nepieciešamos resursus, kā arī sniedzot informāciju.
5. Riska un krīžu vadības komandas pienākums ir veikt nepārtrauktu riska un krīzes situācijas monitoringu – apkopot, dokumentēt un analizēt pieejamo informāciju, balstoties uz to turpināt situācijas vadību, līdz tā ir stabilizējusies.
6. Pēc krīzes periodā riska un krīžu vadības komandas pienākums ir apkopot visu krīzē iesaistīto pušu viedokļus, veikt to izvērtējumu un nodrošināt nepieciešamos pilnveidojumus riska un krīžu vadības sistēmā.
8. RISKU UN KRĪŽU SITUĀCIJAS MĒRĶAUDITORIJAS
1. Cēsu novada iedzīvotāji un apmeklētāji
2. Cēsu novada domes un citu pašvaldībai piederīgu uzņēmumu darbinieki, kas tiek iesaistīti risku un krīzes vadības procesā
3. Vides aizsardzības institūcijas un dienesti
4. Vietējās un starptautiskās sadarbības organizācijas
5. Glābšanas dienesti (NMPD, VUGD, u.c.)
6. Valsts policija, Drošības policija u.c.
7. Militārie dienesti (armija, zemessardze)
8. Valsts institūcijas
9. Mediji
10. Sabiedrība
9. RISKU UN KRĪZES VADĪBAS CENTRA STRUKTŪRA UN FUNKCIJAS
1. Krīzes vadītājs (arī runas persona) atbild par riska/ krīzes situācijas vadību kopumā, dod norādījumus asistentam, krīzes komunikācijas speciālistam. Pēc vajadzības krīzes vadītājs nodrošina tik papildu darbiniekus dažādu funkciju īstenošanai, cik to prasa konkrētā situācija
– piemēram, atbalsta funkciju krīzes situācijā cietušajiem vides piesārņojuma gadījumā var uzticēt vairākiem darbiniekiem, izejot no cietušo skaita u.tml. Tas pats attiecas arī uz sadarbību ar citām institūcijām. Krīzes vadītājs sniedz iepriekš saskaņotus ziņojumus medijiem, komunicē ar citu organizāciju krīzē iesaistītajiem vadītājiem un/ vai ekspertiem. Cēsu pilsētas gadījumā par krīzes vadītāju ieteicams izvēlēties domes vadības līmeņa darbinieku, kam ir reālas pilnvaras un iespējas pieņemt dažādus lēmumus un vadīt krīzes centra darbību.
2. Krīzes vadītāja asistenta pienākums ir nodrošināt nepārtrauktu informācijas apriti starp krīzē nodarbinātajiem darbiniekiem un krīzes vadītāju – veidojot pilnīgu krīzes situācijas ainu. Tāpat asistents dokumentē notikumu gaitu un nodrošina, ka viņa rīcībā esošā informācija sasniedz pārējos krīzē iesaistītos darbiniekus, un tie rīkojas atbilstoši krīzes vadītāja norādījumiem.
3. Krīzes komunikācijas speciālista pienākums ir, balstoties uz rīcībā esošo informāciju piemērot sagatavotos komunikācijas ziņojumus konkrētajai situācijai, saskaņot tos ar krīzes vadītāju un/ vai attiecīgajā brīdī atbildīgo personu un tālāk sniegt informāciju medijiem, darbiniekiem un iedzīvotājiem. Krīzes komunikācijas speciālists var pieaicināt citus darbiniekus, lai nodrošinātu, ka informācija tehniski pēc iespējas ātrāk sasniedz adresātus. Cēsu pilsētas gadījumā komunikācijas speciālista funkcijas izpildei var izmantot domes komunikācijas
speciālistu, kā arī pieaicināt citus komunikācijas speciālistus, kas var sniegt tūlītēju un profesionālu atbalstu krīzes vadības nodrošināšanai un divvirzienu komunikācijas īstenošanai.
4. Atbalsta funkcija krīzes situācijā tieši iesaistītajiem – šie darbinieki riska/ krīzes apstākļos nodarbojas ar komunikāciju ar tieši krīzē iesaistītajiem – cietušajiem. Tai skaitā – ievainoto un/ vai bojāgājušo cilvēku tuviniekiem un draugiem. Tāpat šī grupa sniedz atbalstu arī sadarbības partneriem, ja tādi ir, un nodarbojas ar krīzes seku likvidēšanu, sadarbībā ar tehnisko resursu grupu. Šo grupu var veidot novada domes darbinieki, citu pašvaldības institūciju profesionāļi un speciālisti, kam ir pieredze darbā ar cilvēkresursiem un prasmes nodrošināt iejūtīgu, ētisku, tai pat laikā stingri vadītu komunikāciju.
5. Sadarbība ar citām institūcijām – šie darbinieki koordinē informācijas apmaiņu un uztur komunikāciju ar dažādām krīzē iesaistītajām institūcijām, lai nodrošinātu krīzes efektīvu vadību. Piemēram, atbild par informācijas apmaiņu starp vides dienestiem un krīzes centru u.tml..
6. Tehnisko resursu grupa atbild par visu krīzes vadībai nepieciešamo resursu nodrošināšanu – gan par krīzes centra darbu (datori, interneta pieslēgums, telefoni, to lādētāji, papīrs, ūdens
u.c. darbam nepieciešamās lietas), gan arī par krīzē cietušo 2izmitināšanu citās telpās, transporta nodrošināšanu un koordinēšanu, citiem loģistikas un tehniskajiem jautājumiem, kas jārisina, lai riska situāciju novērstu. Resursi tiek nodrošināti, saskaņojot to apmēru un izmaksas ar atbildīgo iestāžu vadību.
10. IEKŠĒJĀ UN ĀRĒJĀ KOMUNIKĀCIJA
10.1. KOMUNIKĀCIJAS NORISE RISKA UN KRĪZES VADĪBAS CENTRĀ
Informācija, kas tiek saņemta no dažādiem avotiem krīzes vadības centrā tiek
dokumentēta. Krīzes vadības komanda
pieņem lēmumus par veicamajām darbībām.
Pieņemto lēmumu
izpildi pārrauga krīzes vadītāja asistents.
Dažādu funkciju
vadītājiem ir regulāri jāziņo par sasniegto progresu.
Balstoties uz situācijas pavērsienu un jau padarīto, tiek pārskatīti stratēģiskie lēmumi, un lemts par tālāko rīcību.
Pieņemtie lēmumi ir jāsaskaņo ar domes vadību.
1. Būtiski nodrošināt tehniskos komunikācijas palīglīdzekļus, kas darbiniekiem, kas atrodas riska/ krīzes vadības centrā ļauj operatīvi sazināties ar tiem darbiniekiem/ organizācijas pārstāvjiem vai atbildīgajiem dienestiem, kas strādā tieši krīzes norises vietā, vai atrodas citos stratēģiski svarīgos punktos.
2. Darbinieki jāinformē regulāri, lai nodrošinātu viņu izpratni par notiekošo, mazinātu baumas un veicinātu vienota komunikācijas ziņojuma izplatīšanu. Darbiniekiem nav atļauts runāt ar medijiem – to dara nozīmētā runas persona.
10.2. KOMUNIKĀCIJA AR ĀRĒJĀM MĒRĶAUDITORIJĀM
Mediji
Cēsu novada
domes riska un
krīzes vadības centrs
Citas institūcijas
un iesaistītās puses
Novada
iedzīvotāji
Komunikācija ar ārējām mērķauditorijām organizējama balstoties uz šādiem pamata principiem:
1. Krīzes komunikācijas speciālists atbild par atbilstošu komunikācijas ziņojumu izveidi, to saskaņošanu ar krīzes vadītāju. Izplatīt drīkst tikai un vienīgi krīzes vadītāja un organizācijas vadības apstiprinātus paziņojumus.
2. Krīzes vadītāja un viņa asistenta pienākums ir pārliecināties par paziņojumos pausto faktu korektumu, pārbaudīt tos, kā arī nodrošināt tikai pārbaudītas un apstiprinātas informācijas sniegšanu.
3. Krīzes komunikācijas speciālists atbild par to, lai paziņojumi tiktu saskaņoti arī ar citām institūcijām (vides aizsardzības dienestiem, policiju, NMPD, VUGD, ja tas nepieciešams, vai ir šāda vienošanās). Ieteicams ir vienoties ar dienestiem kopīgiem paziņojumiem, lai izvairītos no dažādām komunikācijas problēmām – piemēram, neprecīza un nepilnīga informācija u.tml.
4. Krīzes komunikācijas speciālists atbild arī par mediju organizēšanu krīzes notikuma vietā – nosakot to atrašanās vietu, koordinējot filmēšanu, fotografēšanu u.c. mediju aktivitātes, lai netiktu pārkāptas iedzīvotāju, darbinieku, citu krīzē iesaistīto tiesības uz privātību. Mediju koordinēšana saskaņojama arī ar citiem iesaistītajiem dienestiem, lai situāciju nesaasinātu un krīzi vadītu maksimāli efektīvi.
11. KOMUNIKĀCIJAS ZIŅOJUMI
TIKAI IEKŠĒJAI LIETOŠANAI
Izsūtīts LAIKS un DATUMS
Cienījamie kolēģi,
Informējam, ka Cēsu novada dome ir izsludinājusi ārkārtas situāciju, kas saistīta ar IEMESLS. Tos darbiniekus, kas nav iesaistīti krīzes centra darbībā, lūdzam turpināt tiešos darba pienākumus. Ikviena darbinieka profesionālais ieguldījums un atbalsts ir ļoti nozīmīgs, lai Cēsu novada dome spētu sekmīgi risināt izveidojušos situāciju.
Cēsu novada dome sadarbojas ar KĀDIEM dienestiem, lai novērstu radušos situāciju un noskaidrotu tās rašanās iemeslus. Iespējams, novada iedzīvotājiem un viesiem būs vajadzīgs vēl lielāks mūsu atbalsts, tādēļ lūdzam nepieciešamības gadījumā lūdzam sniegt palīdzību palīdzēt kolēģiem, kas strādā ar krīzes jautājumu risināšanu.
Mēs jūs informēsim par situācijas attīstību, tiklīdz būs pieejama plašāka informācija. Informācija iedzīvotājiem tiks sniegta arī mūsu mājas lapā xxx.xxxxx.xx, kā arī izmantojot mediju starpniecību.
Lūdzam ikvienam darbiniekam ievērot komunikācijas politiku riska/ krīzes apstākļos:
1. Tikai Cēsu novada domes vadības apstiprināta runas persona var sniegt informāciju par notiekošo medijiem, iesaistītajām pusēm.
2. Neapspriediet krīzes detaļas, kādas zināt, pateicoties saviem pienākumiem domē, ar paziņām, draugiem, radiniekiem un medijiem utt.. Šādā veidā var tikt veicināta baumu un nepārbaudītas informācijas izplatīšanās, kas tikai sarežģīs mūsu darbu.
3. Uzņēmuma darbinieki saņems apstiprinātu un pārbaudītu informāciju, kas palīdzēs situāciju izprast. Šādu informāciju jums sniegsim, kad būs pieejams vairāk faktu. Atceraties, ka neprecīzas un neapstiprinātas informācijas izplatīšana var apdraudēt mūsu reputāciju un krīzi vērst plašumā.
4. Lūdzam neizplatīt un neļaut plesties plašumā baumām.
Ja pie Jums ir vērsušies mediji:
• Atbildiet, ka neesat īstā persona, kas var sniegt jebkādu informāciju par notikušo. Pajautājiet žurnālista vārdu, uzvārdu, telefona numuru, e-pastu un pārstāvēto mediju, lai komunikācijas speciālists varētu turpināt saziņu ar žurnālistu. Informējiet komunikācijas speciālistu un/ vai darbiniekus krīzes centrā par žurnālista interesi nekavējoties.
• Izturieties ar cieņu un pacietību pret tiem, kas iesaistīti krīzē, meklē atbalstu, kā arī visiem tiem, kam ir jautājumi un neizpratne par notiekošo. Darbiniekiem jāizturas savaldīgi un kompetenti.
• Nekad un nevienam neizsakiet pieņēmumus par krīzes/ negadījuma cēloni, iemesliem vai vainīgajiem. Šos aspektus nosaka izmeklēšana, nevis domes darbinieki.
Izsūtīts LAIKS un DATUMS
Cēsu novada (vai VIETAS/ UZŅĒMUMA NOSAUKUMS) iedzīvotāju saindēšanās ar (ĶĪMISKĀS VIELAS NOSAUKUMS VAI IZCELSMES AVOTS)
Cēsu novada dome informē, ka šodien (DATUMS) plkst. (LAIKS) (VIETAS NOSAUKUMS/ RAJONS) konstatēts ķīmiskas vielas piesārņojums, kas izraisījis iedzīvotāju saindēšanos. Patlaban Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests sniedz palīdzību visiem cietušajiem. Notikuma vietā strādā glābēji, un tiek novērstas negadījuma sekas.
Patlaban Cēsu novada dome strādā kopā ar iesaistītajiem dienestiem, lai noskaidrotu precīzus negadījuma iemeslus. Tāpat tiek sniegta palīdzība negadījumā iesaistītajiem iedzīvotājiem un pilsētas/ novada viesiem. Šobrīd ķīmiskais piesārņojums ir ierobežots un tiek savākts. Pašvaldība lūdz iedzīvotājus izturēties ar sapratni, netraucēt glābšanas darba norisi un netuvoties notikuma vietai, lai neapdraudētu savu veselību un dzīvību un strādājošo dienestu darbu.
Cēsu novada dome pauž nožēlu par izveidojušos situāciju un atvainojas visiem, kas cietuši no ķīmiskā piesārņojuma. Tāpat dome lūdz iedzīvotājus sekot NMPD un VUGD norādījumiem un padomiem. TE RAKSTĪT NMPD UN VUGD NORĀDĪJUMUS, JA TĀDI IR.
Tiklīdz negadījuma risināšanā iesaistītie dienesti sniegs plašāku informāciju par notikušo, Cēsu novada dome par to informēs. Patlaban iedzīvotājiem ir pieejams informatīvais tālrunis: XX XX XX XX, pa kuru zvanot iedzīvotāji var sniegt informāciju, kas var noderēt glābšanas darbos iesaistītajām pusēm vai izmeklēšanas vajadzībām.
Par situācijas gaitu vairāk informācijas var atrast mājas lapā xxx.xxxxx.xx, kā arī sekojot paziņojumiem medijos.
Papildus informācija:
(VĀRDS, UZVĀRDS), (AMATS), Cēsu novada pašvaldība, Xxxxxxxxx xxxx 0, Cēsis, Cēsu novads,
LV-4101, Tālrunis 00000000, fax 00000000, E-pasts: xxx@xxxx.xxxxx.xx
Izsūtīts LAIKS un DATUMS
Iedzīvotāju evakuācija Cēsīs un Cēsu novadā ķīmiskas vielas noplūdes dēļ
Cēsu novada dome apstiprina, ka šodien (DATUMS) plkst. (LAIKS) ir notikusi ķīmiskās vielas (PRECĪZS NOSAUKUMS, JA IESPĒJAMS) noplūde (VIETAS NOSAUKUMS, UZŅĒMUMA
NOSAUKUMS). Patlaban tiek veikta iedzīvotāju evakuācija no šai vietai pieguļošajiem pilsētas rajoniem/ apkaimē esošajām mājām. Lūdzam iedzīvotājus izturēties ar izpratni un klausīt glābšanas dienestu norādēm.
Pilsētas/apkaimes iedzīvotāju evakuēšanā un ķīmisko vielu lokalizēšanā ir piesaistīts Valsts Ugunsdzēsības un glābšanas dienests (CITA INSTITŪCIJA). Cēsu novada dome ir piesaistījusi arī vides ekspertus, lai noskaidrotu precīzus negadījuma apstākļus, izvērtētu notikušā ietekmi uz vidi un iedzīvotāju veselību.
Pašvaldība lūdz iedzīvotājus izturēties ar sapratni, netraucēt glābšanas darba norisi un netuvoties notikuma vietai, lai neapdraudētu savu veselību un dzīvību un strādājošo dienestu darbu.
Cēsu novada dome izsaka nozēlu par notikušo un atvainojas iedzīvotājiem par sagādātajām neērtībām. Tiek darīts viss, lai iedzīvotājiem pēc iespējas ātrāk būtu iespējams atgriezties savās dzīvesvietās. Evakuācijas laikā iedzīvotājiem ir iespējams uzturēties IESTĀDES, ĒKAS NOSAUKUMS UN ADRESE IEDZĪVOTĀJU PAGAIDU IZMITINĀŠANAS VIETAI.
Iedzīvotājiem ir pieejams informatīvais tālrunis: XX XX XX XX, pa kuru zvanot iedzīvotāji var sniegt informāciju, kas var noderēt glābšanas darbos iesaistītajām pusēm vai izmeklēšanas vajadzībām.
Par situācijas gaitu vairāk informācijas var atrast mājas lapā xxx.xxxxx.xx, kā arī sekojot paziņojumiem medijos.
Papildus informācija:
(VĀRDS, UZVĀRDS), (AMATS), Cēsu novada pašvaldība, Xxxxxxxxx xxxx 0, Cēsis, Cēsu novads,
LV-4101, Tālrunis 00000000, fax 00000000, E-pasts: xxx@xxxx.xxxxx.xx
Izsūtīts LAIKS un DATUMS
Darba pienākumus pildot ievainots(ievainoti)/miris(miruši) Cēsu novada domes darbinieks(darbinieki)
Cēsu novada dome apstiprina, ka šodien, (DATUMS), plkst. (LAIKS) (VIETAS NOSAUKUMS) ir noticis nelaimes gadījums. (IEMESLS/ CĒLONIS) dēļ (tika ievainots (ievainoti)/ miris(miruši) (SKAITS) Cēsu novada domes darbinieks/ darbinieki. Darbinieks/darbinieki tika nogādāts/nogādāti (iestādes nosaukums) slimnīcā/ mira notikuma vietā.
Cēsu novada dome izsaka līdzjūtību bojāgājušo tuviniekiem un draugiem.
Papildus informācija:
(VĀRDS, UZVĀRDS), (AMATS), Cēsu novada pašvaldība, Xxxxxxxxx xxxx 0, Cēsis, Cēsu novads,
LV-4101, Tālrunis 00000000, fax 00000000, E-pasts: xxx@xxxx.xxxxx.xx
Dabas stihijas dēļ Cēsu novadā un pilsētā izsludināts ārkārtas stāvoklis
Cēsu novada dome apstiprina, ka šodien (DATUMS) plkst. (LAIKS) uz nenoteiktu laiku pilsētā un tai pieguļošajā novada teritorijā tiek izsludināts ārkārtas stāvoklis saistībā ar (VĒTRU, PLŪDIEM, SNIEGU U.TML.).
Sadarbojoties ar (POLICIJU, ARMIJU, ZEMESSARDZI UN CITIEM GLĀBŠANAS DIENESTIEM),
pašvaldība nodrošina iedzīvotāju un iestāžu evakuāciju (VIETAS NOSAUKUMS). Situācijas risināšanā ir iesaistījušies visi atbildīgie dienesti, un Cēsu novada dome ir izveidojusi pagaidu mītnes vietu (KUR)iedzīvotājiem, kam patlaban nav iespējams uzturēties savās dzīvesvietās.
Cēsu novada dome turpinās informēt iedzīvotājus un medijus par situācijas attīstību saskaņā ar jaunāko glābšanas un citu iesaistīto dienestu sniegto informāciju. Iedzīvotājiem ir pieejams informatīvais tālrunis: XX XX XX XX, pa kuru zvanot iedzīvotāji var sniegt informāciju, kas var noderēt glābšanas darbos iesaistītajām pusēm.
Par situācijas gaitu vairāk informācijas var atrast mājas lapā xxx.xxxxx.xx, kā arī sekojot paziņojumiem medijos. Tiklīdz, kā būs iespējams atgriezties dabas stihijas skartajos rajonos, neapdraudot savu veselību un dzīvību, dome par to informēs iedzīvotājus, kā arī sniegs atbalstu nodrošinot transportu un citas iedzīvotāju vajadzības pēc krīzes situācijā.
Papildus informācija:
(VĀRDS, UZVĀRDS), (AMATS), Cēsu novada pašvaldība, Xxxxxxxxx xxxx 0, Cēsis, Cēsu novads,
LV-4101, Tālrunis 00000000, fax 00000000, E-pasts: xxx@xxxx.xxxxx.xx
Cēsu pilsētā/ novadā (VIETA) noticis ugunsgrēks/ sprādziens
Cēsu novada dome apstiprina, ka šodien (DATUMS) plkst. (LAIKS) uzņēmuma teritorijā/ iestādē (PRECĪZS VIETAS UN ORGANIZĀCIJAS NOSAUKUMS) izcēlies ugunsgrēks/noticis sprādziens. No ēkas un tuvējās apkaimes tiek evakuēti darbinieki/ iedzīvotāji. Notikuma vietā strādā policija un Valsts Ugunsdzēsības un glābšanas dienests, kā arī mediķi.
Minētajiem dienestiem sadarbojoties tiek likvidēti sprādziena draudi/sekas un ierobežota tālāka ugunsnelaimes izplatīšanās. Notikušā iemesli tiks noskaidroti tālākas izmeklēšanas gaitā. Iedzīvotājiem ir pieejams informatīvais tālrunis: XX XX XX XX, pa kuru zvanot sniegt informāciju, kas var noderēt glābšanas darbos iesaistītajām pusēm vai izmeklēšanas vajadzībām.
Cēsu novada dome lūdz iedzīvotājus izturēties ar sapratni, netraucēt glābšanas darba norisi un netuvoties notikuma vietai, lai neapdraudētu savu veselību un dzīvību un strādājošo dienestu darbu.
Par situācijas gaitu vairāk informācijas var atrast mājas lapā xxx.xxxxx.xx, kā arī sekojot paziņojumiem medijos.
Papildus informācija:
(VĀRDS, UZVĀRDS), (AMATS), Cēsu novada pašvaldība, Xxxxxxxxx xxxx 0, Cēsis, Cēsu novads,
LV-4101, Tālrunis 00000000, fax 00000000, E-pasts: xxx@xxxx.xxxxx.xx
11.3. STANDARTFRĀZES PUBLISKAJAI KOMUNIKĀCIJAI
Riska un krīžu vadības situācijās nereti tiek izmantotas standartfrāzes, lai atbildētu uz sabiedrības un mediju jautājumiem gadījumos, ja nav vēl pieejama apstiprināta informācija par notikušo vai runas personai trūkst zināšanas/ izpratnes par uzdoto jautājumu. Standartfrāzes runas persona runā „no galvas”.
RISKA/ KRĪZES SITUĀCIJAS IEMESLI
“Šobrīd Cēsu novada domes rīcībā nav apstiprinātas informācijas par izveidojušās situācijas iemeslu.”
“Cēsu novada dome krīzes situāciju risina ciešā sadarbībā ar glābšanas un drošības dienestiem, lai pēc iespējas ātrāk noskaidrotu negadījuma cēloņus.”
CĒSU NOVADA DOMES IEGULDĪJUMS KRĪZES RISINĀŠANĀ
“Cēsu novada dome jau iepriekš ir izstrādājusi riska un krīžu situācijas vadības plānu, lai maksimāli spētu reaģēt uz notiekošo pašvaldībā negaidītos apstākļos. Mūsu darbinieki ir īpaši apmācīti darbam krīzes situācijās, lai organizētu nepieciešamo atbalstu iedzīvotājiem un krīzē iesaistītajām pusēm.”
“Cēsu novada dome patlaban sadarbojas ar dažādām iestādēm, glābšanas dienestiem un valsts institūcijām, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo situācijas risinājumu un novērstu notikušā sekas. Dome noteikti izvērtēs situācijas risinājumu un iesaistīto dienestu darbu, lai turpmāk sagatavotos riska situācijām vēl labāk un reaģētu efektīvāk.”
„Cēsu novada domes prioritāte ir iedzīvotāju drošība un veselība. Tādēļ aicinām iedzīvotājus pēc iespējas atbalstīt glābšanas dienestu darbu. Dome dara visu iespējamo, lai situāciju normalizētu.”
12. KOMUNIKĀCIJAS KANĀLI
12.1. REĢIONĀLIE MEDIJI VIDZEMĒ
Nosaukums | Medijs | Vārds | Uzvārds | Amats | E – pasts | Mājas lapa | Telefons |
Alūksnes Ziņas | Laikraksts | Xxxx | Xxxxxx | Redaktore | 64307021 | ||
Alūksnes Ziņas | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxx | Korespondente | 64474829 | ||
Alūksnes Ziņas | Laikraksts | Xxxx | Xxxxxxxxx | Korespondente | 64307021 | ||
Malienas Ziņas | Laikraksts | Xxxx | Xxxxxx | Redaktore | 64 307 066 | ||
Druva | Xxxxxxxxxx | Xxxxx | Xxxxx | Xxxxxxxxx | 64161903 | ||
Druva | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxx | Korespondente | 64 120 586 | ||
Druva | Laikraksts | Xxxx | Xxxxxxxx | Korespondents | 64 161 902 |
Birža | Laikraksts | Centrāl ais | Centrālais | Centrālais | 64221656 | ||
Xxxxxxxxxx | Xxxxxxxxxx | Xxxxx | Xxxxxxx | Xxxxxxx redaktore | 64471875 | ||
Dzirkstele | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxxxx | Redaktore | 64471874 | ||
Dzirkstele | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxxx | Žurnāliste | 64471248 | ||
Dzirkstele | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxxx | Žurnālists | 64474828 | ||
Jūrmalas Nedēļas Avīze | Laikraksts | Centrāl ais | Centrālais | Redakcija | x | ||
Auseklis | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxxx | Redaktore | 64023854 | ||
Auseklis | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxxxx | Žurnāliste | 64022983 | ||
Auseklis | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxxx | Žurnāliste | 64022983 | ||
Stars | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxxx | Redaktore | 64822361 | ||
Stars | Laikraksts | Xxxx | Xxxxxxx | Redaktores vietniece | 6 48 23126 | ||
Stars | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxxx | Žurnāliste | 6 48 23126 | ||
Stars | Laikraksts | Xxxxx | Xxxxxxxxxx | Žurnālists | 6 48 22706 | ||
Ogres Vēstis visiem | Laikraksts | Xxxxxxx | Xxxxxx | Galvenā redaktore | xxxxxxxxxxxxxxxxx@xxx.xx; | 65025095 | |
Rīgas Apriņķa Avīze | Laikraksts | Centrāl ais | Centrālais | Centrālais | 67227080 |
Rīgas Apriņķa Avīze | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxxxxxx | Redaktors | 67220738 | ||
Ziemeļlatvija | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxxxxxx | Xxxxxxx redaktore | 64707047 | ||
Ziemeļlatvija | Laikraksts | Xxxxxx | Xxxxxxxxx | Xxxxxxxxxx | 647 07028 | ||
Xxxxxx | Xxxxxxxxxx | Xxxxx | Xxxx | Redaktore | 64222140 | ||
Xxxxxx | Xxxxxxxxxx | Xxxx | Xxxx | Xxxxxxxxxx | 64223704 | ||
Xxxxxx | Xxxxxxxxxx | Xxxxxxx na | Brūniņa | Žurnāliste | 64222430 | ||
Xxxxxx | Xxxxxxxxxx | Jūlijs | Cukurs | Žurnālists | 64223100 | ||
Xxxxxx.xx | Laikraksta Druva portāls | Xxxxxx | Xxxxx | Portāla administrators | 64 161 903 | ||
Xxxxxxxxx.xx | Portāls | Centrāl ais | Centrālais | Centrālais | X | ||
Dzirkstele | Laikraksta Dzirkstele portāls | Xxxxxx | Xxxxx | Portāla redaktore | 64474827 | ||
Xxxxxxxxxxxxxx.xx | Laikraksta portāls | Centrāl ais | Centrālais | Centrālais | X |
Xxxxxx.xx | Interneta portāls | Xxxx | Xxxxxxx | Mājaslapas administratore | X | ||
Xxxxxxx.xx | Portāls | Xxxxx | Xxxxxxxx | Portāla redaktors | X | ||
Xxxxxxxxxx.xx | Portāls | Xxxxx | Xxxxxxx | Portāla direktors | 65048333 | ||
Xxxxxxxxxx.xx | Rīgas reģiona attīstības portāls | Centrāl ais | Centrālais | Redakcija | 67 226 430 | ||
Xxxxxxxxxx.xx | Rīgas reģiona attīstības portāls | Xxxxx | Xxxxxx | Biroja vadītāja | 67559817 | ||
Xxxxxxxxxxxxx.xx | Laikraksta Ziemeļlatvi jas portāls | Xxxxxxx | Xxxxx | Portāla redaktore | 64720250 | ||
xXxxxxx.xx | Laikraksta Liesma portāls | Dzintar s | Močs | Portāla redaktors | 64225434 | ||
Xxxxxxx.xx | Vidzemes plānošana s reģiona portāls | Xxxx | Xxxxxxx - Priede | Administrācijas vadītāja | 64116006 | ||
Progressive FM | Radio | Xxxxx | Xxxxxxx | Redaktors | X |
Radio Sigulda | Radio | Xxxxx | X | Ziņu dienests | xxxxx@xxxxxxxxxxxx.xx; | 67972678 | |
Radio Valka | Radio | Xxxxx | Xxxxxx | Vadītājs | 64707549; 4707271 | ||
Radio Valmiera | Radio | Xxxxxx | Xxxxx | Programmu direktors | X |
Medijs | Amats | Tēmas | E-pasts | Biroja tālr. | Fakss |
LETA | Centrālais | Prese relīzēm | 67220604 | 67223850 | |
LETA | Centrālais | Centrālais | 67220604 | 67223850 | |
Xxxxxx.xx | Nozares redaktore | Vides aizsardzība | 67220604 | 67223850 | |
Xxxxxx.xx | Nozares redaktore | Pašvaldības | 67220604 | 67223850 | |
LETA | Žurnālists | Vide | 67220604 | 67223850 | |
LETA (arī NRA) | Žurnāliste | Aktualitāte, sabiedrība | x | 24 000 | |
LETA video | Žurnālists | Ziņas | 67220604 | 67223850 | |
LETA video | Redaktors | Ziņas | 67029330 | 67223850 | |
LETA foto | Foto nodaļas vadītāja | Ziņas | x | 67223850 | |
LETA foto | Foto nodaļas redaktore | Ziņas | x | 67223850 |
BNS | Centrālais | Preses relīzes | 67088600 | x | |
BNS | Centrālais | Ziņas | 67088600 | 67088601 | |
BNS | Redaktore | Ziņas | 67088611 | 67088601 | |
BNA | Centrālais | Preses relīzes | x | x | |
BNA | Centrālais | Ziņas | x | x | |
BNA | Centrālais | Foto ziņas | x | x | |
A.F.I. | Centrālais | Foto | 67282433 | x | |
F64 | Centrālais | Foto | 67886818 | x |
Medijs | Amats | Tēmas | E-pasts | Tel.biroja |
Diena | Centrālais | Preses relīzēm | 67063101 | |
Diena, pielikums Senioru Diena | Sabiedrības nodaļas redaktore | Sociālās lietas, sabiedrība | 67063101 | |
Diena | Žurnāliste | Sociālās lietas, sabiedrība | 67063140 | |
Diena, pielikums Senioru Diena | Žurnāliste | Pensionāri, sociālās lietas | 67063101 | |
Diena | Žurnāliste | Sociālās lietas, sabiedrība | 67063101 | |
Diena | Žurnāliste | Sociālās lietas, sabiedrība | 67063101 | |
Sestdiena | Galvenā redaktore | Ziņas | 67483307 | |
Sestdiena | Žurnālists | Ziņas, aktualitātes | 67483307 | |
Dienas Bizness | Žurnāliste | x | 67084457 | |
Dienas Bizness | Žurnāliste | x | 67063101 |
Dienas Bizness | Žurnāliste | x | 67084435 | |
Lietišķā Diena | Centrālais | Ziņas | 67084407 | |
Lietišķā Diena | Redaktore | Ziņas | 67084407 | |
Lietišķā Diena | Žurnālists | Sociālās lietas | 67084407 | |
Lietišķā Diena | Žurnāliste | Sociālās lietas | 67084407 | |
Lietišķā Diena | Žurnālists | Sociālās lietas | 67084407 | |
NRA | Žurnāliste | Sociālās lietas, sabiedrība | xxxxx@xxx.xx; | 67886832 |
NRA | Žurnāliste | Sociālās lietas, sabiedrība | ||
NRA | Galvenā redaktore | Ziņas | 67886821, 67886700 | |
NRA | Žurnāliste | Reģioni | 67886700 | |
Ir | Žurnāliste | Cilvēki | 67281588 | |
Ir | Žurnālists | Latvijā | 67281588 | |
Ir | Žurnāliste | Cilvēki | 67281588 | |
Latvijas Avīze | Žurnāliste | Vispārīgās ziņas, aktualitātes, pasākumi | 67096642 | |
Latvijas Avīze | Redaktors | Ziņas | 67096638 | |
LA Ielikums "Saimniecība" | Redaktore | Māja, dzīvesveids, sabiedrība | 67096356 | |
LA Ielikums "Nedēļa kabatā" | Redaktore | Notikumi, ziņas | 67096351 | |
Xxxxxxx&Xxxxxxx | Centrālais | x | 67033011 | |
Bizness&Baltija | Galvenais redaktors | Ziņas | 67033047 |
Xxxxxxx&Xxxxxxx | Žurnāliste | Ziņas | 67033044 | |
Vesti Segodnja | Soc .lietu redaktore | Sociālās lietas, sabiedrība | x | |
Vesti Segodnja | Žurnālists | Korespondents | 67068190 | |
Vesti Segodnja | Žurnāliste | Sabiedrība/kultūra | xxxxx@xxxxxxx.xx; xxxxxxxxx@xxxxxx.xx; | 67068187 |
Čas | Sociālo lietu redaktore | Sociālās lietas | 67088725 | |
Subbota | Redakcija | Redakcija | 67210203 | |
Xxxxxxx | Xxxx redaktors | Ziņas, kultūra | 67088777 | |
Xxxxxxx | Xxxxxxx redaktore | Ziņas | 67210203 | |
Telegraf | Žurnāliste | Sociālās lietas, izglītība | 67886500 | |
Telegraf | Ziņu korespondente | Ziņas | 67886500 | |
Telegraf | Žurnāliste | Sociālās lietas, politika | 67886500 | |
Telegraf | Galvenais Redaktors | Ziņas | 67886500 | |
MK-Latvija | Galvenā redaktore | x | 67276700 | |
Ieva | Galvenās red. vietniece | |||
Ieva | Žurnāliste | x | xxxx.xxxxxxxx@xxxxx.xx; | 67006102 |
Ieva | Žurnāliste | x | 67006102 | |
Ieva | Žurnāliste | x | 67006102 | |
Ievas Stāsti | Redaktore | Sabiedrība, cilvēki, dzīvesstāsti | ||
Ievas Māja | Galvenā redaktore | Redakcija | 67006102 |
Privātā Dzīve | Redaktore | Sabiedrība/kultūra | 67 006 104 | |
Kas Jauns | Centrālais | Ziņas | ||
Kas Jauns | Centrālais | Ziņas | ||
Praktiskais Latvietis | Centrālais | Saimniecība, sadzīve | 67096696 | |
Praktiskais Latvietis | Redaktors | Saimniecība, sadzīve | 67096696 | |
Vides vēstis | Galvenā redaktore | Vides aizsardzība | 67814778 | |
Vides vēstis | Redaktore | Vides aizsardzība | xxxxxxxxx@xxxxx.xx | 67814778 |
Mūsmājas | Galvenā redaktore | x | xxxxxxxx@xxxxxxxxxxxxx.xx; xxxxxxxx@xxxxxxxx.xx; | 67299105 67273311 |
Mūsmājas | Atbildīgā sekretāre | Plāno tēmas žurnālam, raksta receptes, eksperte Xxxxxxx Xxxxxxx | xxxxxxxx.xxxxxxx@xxxxxxxx.xx; | 67299105 |
Saimnieks | Centrālais | x | 67620562 | |
Medijs | Amats | Tēmas | E-pasts | Mob. tālr. |
Xxxxx.xx | Redaktori | Nacionālās ziņas | X | |
Xxxxx.xx | Centrālais | Notikumi, ziņas | X | |
Xxxxx.xx RUS | Centrālais | Ziņas, notikumi | X | |
Xxxxx XXX | Xxxxxxxxx redaktors | x | 29166659 | |
TVNET | Centrālais | Ziņas | X | |
TVNET | Centrālais | Notikumi, ziņas | ||
TVNET RUS | Centrālais | Notikumi, ziņas |
Apollo | Centrālais | Notikumi, ziņas | ||
Xxxxxx | Xxxxxxxxx redaktors | Ziņas | X | |
Apollo RU | Centrālais | Notikumi, ziņas | ||
Xxxxxxxx.xx | Centrālais | x | X | |
Xxx.xx | Centrālais | Centrālais | X | |
XX.xx | Portāla redaktore | x | 67 483 137 | |
XX.xx RUS | Portāla redaktore | x | X | |
XXX.xx | Portāla redaktors | 67886827 | ||
Xx.xx | Centrālais | Centrālais | X | |
Xx.xx | Redaktore | x | X | |
Xx.xx portāls | Portāla Latvijas Avīze redaktore | x | X | |
Xxxxx.xx | Latvijas ziņu redaktors | Latvijas ziņas | X | |
Xxxxx.xx | Latvijas ziņu redaktors | Latvijas ziņas | X | |
Xxxxx.xx | Galvenā redaktore | Ziņas | X | |
Xxxxx.xx | Žurnāliste | Ziņas | X | |
Xxxxxxxx.xx | Redaktors | Ziņas | X | |
Xxxxxxxx.xx | Redaktors | Ziņas | 26438707 | |
Xxxxxxxx.xx | Centrālais | Ziņas | X | |
Xxxxxxxxxxxx.xx | Galvenais redaktors | x | 29298879 | |
Xxxxxxxxxxxx.xx | Redaktors | Xxx Xxxx galvenais redaktors | 29621249 |
XxxxXxx.xx | Galvenā redaktore | x | 29136582 | |
Xxxxxxxxxxxxxx.xx | Centrālais | Centrālais | 26784353 | |
Xxxxxxxx.xx | Centrālais | x | 202 25 309 | |
Xxxxxxxxx.xx | Centrālais | x | X | |
Xxxxx.xx | Centrālais | Rīgas portāls | X | |
Pilsēta24 | Centrālais | Pilsētu portāli | X | |
xxxxxxxxxx.xx | Centrālais | Vides aizsardzība | X | |
Medijs | Amats | Raidījums | Epasts | Tel.biroja |
Latvijas Radio 1 | Producente | Pēcpusdiena; Aktuālais temats | 67206678 | |
Latvijas Radio 1 | Producente | Kā labāk dzīvot?; Ģimenes studija | 67206678 | |
Latvijas Radio 1 | Producente | Krustpunktā | 67206678 | |
Latvijas Radio 1 | Ziņu redaktors | Ziņas | 67206678 | |
Latvijas Radio 1 | Centrālais | Ziņas, notikumi | 67206678 | |
Latvijas Radio 2 | Centrālais | Redakcija | X | |
Latvijas Radio 3 | Centrālais | Redakcija | 67206647 | |
Latvijas Radio 4 | Centrālais | Redakcija | 67206664 | |
Latvijas Radio 4 | Ziņu redaktors | Ziņas | 67206621 | |
Latvijas Radio 4 | Ziņu redaktors | Ziņas | 67206621 | |
Latvijas Radio 4 | Ziņu redaktore | Ziņas | 67206621 | |
Latvijas Radio 4 | Korespondents | x | 67206632 |
Latvijas Radio 4 | Korespondente | Ziņas | 67206621 | |
Capital FM | Centrālais | Ziņas, notikumi | 67 860 106 | |
Krievijas Hītu Radio | Preses relīzēm, ziņām | Preses relīzēm, ziņām | 67357385 | |
Radio 101 | Ziņu dienests | x | 67715241 | |
Radio Naba | Redakcija | x | 67034454 | |
Radio Skonto | Centrālais | Ziņas, notikumi | 67 38 80 49 | |
Radio SWH | Ziņu dienesta vadītāja | Ziņas | X | |
Radio SWH | Ziņu redaktors | Ziņas | 67025901; 67370067 | |
Radio SWH | Ziņu redaktore | Ziņas | X | |
Radio SWH+ | Programmas direktors | Xxxxxxx un Stas; Tok šou s pecņei o žizņ | X | |
Star FM | Centrālais | Centrālais | X | |
Star FM | Ziņu redaktors | x | 67447744 | |
Mix FM 102,7 | Redakcija | Ziņas | 67001027 | |
PIK 100 Fm | Redakcija | Ziņas | 67289165 | |
Top Radio | Centrālais | x | X | |
Medijs | Amats | Raidījums | Epasts | Tel.biroja |
LNT | Centrālais | Ziņas | 67070200 | |
LNT | Centrālais | Ziņu dienests | 67070230 | |
LNT | Producente | Ziņu dienests | 67070233 |
LNT | Producente | Ziņas | 67070230 | |
LNT | Žurnāliste | Ziņas | ||
LNT | Producents | Tautas Balss | 67070230 | |
TV5 | Žurnāliste | Ziņas | 67204052 | |
TV5 | Redaktors | x | 67204052 | |
TV24 | Žurnāliste | x | 67204052 | |
TV24 | Digitālais ziņu kanāls | Ziņas | 67490050 | |
LTV Ziņu dienests | Ziņu dienests | Producenti | 67200059 | |
LTV7 | Reportiere | Ziņas krievu val. | 67200426 | |
LTV7 | Žurnāliste | Ziņas krievu val. | 67200483 | |
TV3 | Ziņas | Ziņas | 67479042 | |
TV3 | Bez tabu | x | 67099090 | |
TV3 | Žurnālists | Ziņas | ||
PBK | Centrālais | Ziņas | 67311004 | |
PBK | Žurnāliste | Ziņas | 67200718 | |
PBK | Ziņu producente | Ziņas | 67200718 |
13. KOMUNIKĀCIJAS NOVĒRTĒJUMS
13.1. RISKA UN KRĪZES VADĪBAS AKTIVITĀŠU IZVĒRTĒJUMS
Pēc krīzes novērtēšanas tālākais mērķis ir veikt paša krīzes/ riska vadības novērtējumu, lai novērstu krīžu komunikācijas plāna un krīžu vadīšanas nepilnības. Lai iegūtu maksimālu rezultātu šo veidlapu var aicināt aizpildīt visus krīzes/ riska vadības procesā iesaistītos darbiniekus.
Datums Plkst. Vieta |
Kāda bija Jūsu loma/ pienākumi riska/ krīzes situācijas vadībā? |
Kā vērtējiet krīzes situācijas vadību? |
Kādi aspekti riska/ krīzes vadības procesā vērtējami kā negatīvi? |
Kāda veida informācija Xxxx bija nepieciešama, bet nevarējāt to pietiekami ātri vai vispār iegūt? |
Kādi uzlabojumi veicami, lai uzlabotu iesaistīto dienestu un Cēsu novada domes sagatavotību krīzēm/ riska situācijām? |
14. EFEKTĪVAS RISKA/ KRĪŽU VADĪBAS UN KOMUNIKĀCIJAS PAMATA PRINCIPI
14.1. OBLIGĀTI IEVĒROJAMI PRINCIPI
• Komunikācija ar sabiedrību un medijiem jāuzsāk nekavējoties.
• Nekavējoties jāapzina krīzes situācijā iesaistītie dienesti, jānoskaidro to kontaktpersonas operatīvas informācijas nodrošināšanai.
• Visa publiski sniedzamā informācija jāpārbauda, balstoties tikai un vienīgi uz apstiprinātiem faktiem, un to drīkst publiskot tikai tad, ja domes vadība un krīzes vadītājs ir akceptējis tās patiesumu un formulējumu.
• Tikšanās laikā ar iedzīvotājiem, medijiem vai sadarbības partneriem domes darbinieku un nozīmēto runas personu pienākums ir uzvesties mierīgi un pieklājīgi, sniedzot īsas un precīzas atbildes un komentārus.
• Krīzes vadītājs var komunikācijas un ekspertīzes nolūkos pieaicināt nozares speciālistus, lai sagatavotu profesionālu viedokli.
• Runas personas nedrīkst izvairīties un/ vai slēpties no medijiem un sabiedrības – tām jābūt pieejamām un gatavām atbildēt uz dažādiem jautājumiem. Runājot ar medijiem, runas personai ir jāuzlūko jautājuma uzdevējs, nevis jākoncentrējas uz kameru vai ierakstu ierīci.
• Komunikācijas ziņojumi, kas domāti medijiem un iedzīvotājiem, sadarbības partneriem, ir jāsaskaņo un jāpārrunā ar krīžu vadītāju, domes vadību un krīžu komunikācijas speciālistu.
• Vienmēr jāizrāda cieņa un pieklājība komunikācijā ar krīzē iesaistītajiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Īpaši gadījumos, kad ir cietušie un bojāgājušie.
• Pret žurnālistiem un citiem masu mediju darbiniekiem ir jāizturas ar cieņu un tai pat laikā pieklājīgi atturīgi, lai teikto nevarētu interpretēt kā cinisku attieksmi pret notiekošo. Žurnālisti un mediji ir krīzes dalībnieki – tie ir jāvada un jāvirza nepieciešamajā virzienā nevis jādzen prom.
14.2. DARBĪBAS, KURAS NEDRĪKST PIEĻAUT
• DARBINIEKI nedrīkst sniegt informāciju un komentēt notiekošo medijiem, ja vien nav domes vadības apstiprināti un nozīmēti kā runas personas. Runas personas savukārt drīkst sniegt tikai un vienīgi pārbaudītu un apstiprinātu informāciju.
• Nedrīkst runājot demonstrēt nepatiku, dusmas, sarūgtinājumu vai citādi emocionāli un riska/ krīzes situācijai neatbilstoši un neadekvāti uzvesties (smieties, jokot utt.).
• Nedrīkst lietot pārāk sarežģītu, profesionāla žargona pilnu valodu. Tā vietā jāizvēlas viegli uztveramas un saprotamas frāzes.
• Nedrīkst improvizēt un izdarīt minējumus par:
o ārkārtas situācijas iemesliem;
o vainīgo;
o cietušo/ bojāgājušo identitātēm, ja tā nav jau iepriekš Valsts policijas sniegta un apstiprināta informācija;
o iztirzāt izmeklēšanas gaitu un veikt tās publisku analīzi;
o solīt kompensācijas (ja vien tās jau nav noteiktas un izziņotas iepriekš) vai izdarīt cita veida solījumus, kuriem nav fiziska/ resursu seguma.
• Nedrīkst atļauties neformālas sarunas ar medijiem, kā arī paust viedokli it kā „ārpus kadra” vai „pie izslēgta mikrofona”. Viss, kas ir sakāms, jāsaka publiski, vai arī nav jāsaka vispār.
• Nedrīkst baumot – kaut kur dzirdēto pieņemt par patiesību un faktiem.
• Nedrīkst ļauties mediju provokācijām un emocionālām diskusijām.
• Nedrīkst atbildēt uz mediju jautājumiem, kas sevī iekļauj jau vēlamas atbildes.
• Nedrīkst atbildēt uz jautājumiem, kurus nesaprotat – vienmēr pastāv iespēja pārjautāt.
• Nedrīkst atbildēt ar „Nav komentāru, tā vietā jāizmanto sakāmais no standarta frāzēm.