Centrala avtal 2014:2
Ramavtal om löner m.m. RALS 2013–2016 mellan Arbetsgivarverket och OFR/S,P,O
Centrala avtal 2014:2
2013-10-04
Ersätter Centrala avtal nr 2013:2
341 376
Utgiven av Arbetsgivarverket 2014 Produktion: Arbetsgivarverket Tryck: DanagårdLiTHO AB
Innehåll
Förord 3
Förhandlingsprotokoll den 4 oktober 2013
Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS 2013–2016) m.fl. avtal 5
Bilaga 1 Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det
statliga avtalsområdet (RALS 2013–2016) 9 Avtalsperiodens längd 9 1 § 9 Ramavtalets tillämpningsområde och omfattning samt
vissa definitioner 9 2 § 9 Samarbetsavtalets utgångspunkter 10 3 § 10
Fredsplikt 10
4 § 10
Centrala parters stöd till lokala parter 10 4a § 10 Gemensamma löneprinciper 11 5 § 11 Lokal Lönebildning 12 6 § Förberedelsearbete 12
6.1 Planering av det lokala lönebildningsarbetet 12
6.2 Utgångspunkter 12
6.3 Lönebild 13
6.4 Förändring av lönebilden 13 7 § Lönerevision 14
7.1 Inledning 14
7.2 Lönesättande samtal 14
7.3 Lokala förhandlingar 15
7.4 Särskilda åtgärder vid oförändrad eller ringa förändring
xx xxx 00
7.5 Gemensam lönerevision för flera arbetstagar-
organisationer 16
7.6 Vid oenighet 16
7.7 Lokal lönenämnd 16 8 § Avstämning 17 Överenskommelse om lön vid andra tillfällen än lönerevision 17 9 § 17
INNEHÅLL 1
Särskilda frågor 17 10 § 17
Bilaga A Avtal som sluts genom RALS 2013–2016 19 Bilaga B Förfarande vid oenighet vid lönerevision 21 Bilaga C Särskilda åtgärder 23 Bilaga 2 Ändringar i Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O 25 Bilaga 3 Ändringar i Affärsverksavtalet (AVA) Arbetsgivarverket –
OFR/S,P,O 27
Bilaga 4 Trygghetsavtalet 29
Bilaga 5 Överenskommelse rörande utgångspunkter och inriktning för det partsgemensamma arbetet rörande de statliga
tjänstepensionsbestämmelserna 31
Bilaga 6 Principöverenskommelse kring fortsatt arbete om ett omställningsavtal 33
Bilaga 7 Uppdragsbeskrivning partsgemensam översyn av Personskadeavtalet (PSA) 37
Bilaga 8 Uppdragsbeskrivning avseende översyn av villkoren för lokalanställda arbetstagare 39
Förhandlingsprotokoll den 30 september 2013
Principöverenskommelse rörande Partsrådets finansiering och verksamhet 41
Förhandlingsprotokoll den 15 oktober 2013
Överenskommelse rörande tidpunkt för fastställande av uppdrags- beskrivningar för Partsrådets utvecklingsområden 43
Förhandlingsprotokoll den 14 januari 2014
Överlämnande av särskilda utvecklingsområden till Partsrådet 45
Bilaga 1 Centrala parters stöd till lokal lönebildning 49 Bilaga 2 Centrala parters stöd till samverkan på lokal nivå 53 Bilaga 3 Förändring och utveckling – ett konstant tillstånd 55 Bilaga 4 Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv 57
2 INNEHÅLL
Förord
Arbetsgivarverket och OFR:s förbundsområden inom det statliga för- handlingsområdet sammantagna (OFR/S,P,O) har slutit Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga området (RALS 2013–2016) m.fl. avtal.
I detta avtalstryck publiceras RALS 2013–2016 med den lydelse som par- terna enats om fr.o.m. den 1 oktober 2013. Avtalstrycket har jämfört med tidigare år en ny struktur. Det innebär att trycket inleds med förhand- lingsprotokollet 2013-10-04 som ligger till grund för den slutliga över- enskommelsens utformning om inget annat sägs uttryckligen. Därefter följer de olika bilagor som tillhör protokollen. Avslutningsvis följer de protokoll som reglerar Partsrådets finansiering och verksamhet.
Avtalet gäller i tre år och ger stor frihet för lokala parter att komma överens om nya löner utifrån verksamhetens behov och förutsättningar. Avtalet ger möjlighet till s.k. sifferlös ordning vid oenighet i den lokala revisionen, om de lokala parterna kommer överens om detta. Avtalet ger även möjlighet för lokala parter att enas om att chef och medarbetare överenskommer om ny lön genom lönesättande samtal.
Detta avtalstryck publiceras i serien Centrala avtal med nr 2014:2 (med ändringar t.o.m. 2013-10-04). Avtalstrycket ersätter Centrala avtal nr 2013:2.
FÖRORD 3
4
Förhandlingsprotokoll
2013-10-04
Parter
Arbetsgivarsidan: Arbetsgivarverket
Arbetstagarsidan: OFR:s förbundsområden inom det statliga
förhandlingsområdet sammantagna
Ramavtal om löner m.m. för arbets- tagare inom det statliga avtalsområdet (RALS 2013–2016) m.fl. avtal
1 §
Parterna tecknar Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS 2013–2016) mellan Arbetsgivarverket och OFR/S,P,O med bilagor, bilaga 1.
2 §
Parterna är överens om ändringar i Villkorsavtalet enligt bilaga 2.
3 §
Parterna är överens om ändringar i Affärsverksavtalet (AVA) enligt bilaga 3.
4 §
Parterna är överens om ändringar i Trygghetsavtalet enligt bilaga 4.
5 §
Parterna har träffat överenskommelse rörande utgångspunkter och inriktning för det partsgemensamma arbetet rörande de statliga pen- sionsbestämmelserna enligt bilaga 5.
OFR/S,P,O har under förhandlingarna om ett arbete kring ett fram- tida tjänstepensionsavtal framhållit betydelsen av att de värden som PA 03 representerar tas omhand i ett nytt system och aviserat att frågan kommer att tas upp inom ramen för arbetet.
Parterna är också överens om att den överenskommelsen gäller under förutsättning att PA 03 inte sägs upp. Överenskommelsen upphör med andra ord att gälla om någon av parterna säger upp PA 03.
6 §
Parterna har träffat principöverenskommelse kring fortsatt arbete om ett omställningsavtal enligt bilaga 6.
7 §
Parterna är överens om att genomföra ett partsgemensamt översynsar- bete av personskadeavtalet PSA enligt bilaga 7.
8 §
Parterna är överens om att genomföra ett partsgemensamt översynsar- bete av villkoren för lokalanställda arbetstagare (LOK) enligt bilaga 8.
9 §
Parterna har i särskilt förhandlingsprotokoll den 30 september 2013 träffat en principöverenskommelse rörande Partsrådets finansiering och verksamhet.
10 §
Parterna är överens om att se över semesterbestämmelserna i 5 kap. i Villkorsavtalet sin helhet, för att se vilka alternativa lösningar som
kan minska risken för eventuella återkrav från arbetsgivarens sida. En sådan översyn ska även ta hand om och på ett tydligare sätt implemen- tera de ändringar som gjordes av semesterlagen under 2010 och som parterna var överens om att tillämpa från och med den 1 januari 2011 (enligt förhandlingsprotokoll 2010-03-17). I samband med översynen ska parterna även ensa språkbruket i Villkorsavtalets semesterkapitel så att det står i bättre överensstämmelse med semesterlagens definitioner.
Xxxxxxxxx ska vara avslutad senast den 1 december 2013 för att änd- ringarna ska kunna träda i kraft till den 1 januari 2014.
11 §
Parterna är överens om att följa upp utvecklingen och förekomsten av tidsbegränsade anställningar inom hela eller delar av den statliga sektorn bl.a. mot bakgrund av de kollektivavtal om tidsbegränsade anställningar som parterna träffat. I arbetet ingår även att centrala parter bedömer de behov av förändringar och stöd som kan behövas. Detta arbete ska inledas under 2014.
12 §
XXXX har den 3 september 2013 sagt upp Samarbetsavtalet med ett års uppsägning. Parterna är bland annat mot den bakgrunden överens om att göra en partsgemensam översyn av Samarbetsavtalet. Arbetet ska bedrivas så att det är klart innan uppsägningstidens utgång så att ett nytt Samarbetsavtal kan träda ikraft i och med uppsägningstidens utgång.
13 §
Parterna har diskuterat utformningen av ett Särskilt villkorsavtal för dem som inom det statliga avtalsområdet anställs tidsbegränsat inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Härvid har behov
av ändringar i Villkorsavtal, Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O och AVA Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O framkommit som också omhänder- tagits i bilaga 2 och 3. Parterna är överens om att fortsätta arbetet med framtagandet av Särskilt villkorsavtal.
14 §
Parterna är överens om ett inledande arbete med att ta fram en parts- gemensam informationsfolder om flexibel arbetstid som berör be- grepp, arbetsmiljö, ansvarsfördelning.
Vid protokollet
Xxx Xxxxxxxx
Justerat Justerat
Arbetsgivarverket OFR:s förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna
Xxxxxx Xxxxxxx Xxx Xxxx-Xxxxxxxxxx
Xxxxx Xxxxxxxx
Xxxxxx Xxxxxx
Bilaga 1
Parter
Arbetsgivarsidan: Arbetsgivarverket
Arbetstagarsidan: OFR:s förbundsområden inom det statliga
förhandlingsområdet sammantagna
Ramavtal om löner m.m. för arbets- tagare inom det statliga avtalsom- rådet (RALS 2013–2016)
Avtalsperiodens längd
1 §
Parterna sluter ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det stat- liga avtalsområdet för en avtalsperiod som omfattar tiden fr.o.m. den 1 oktober 2013 t.o.m. den 30 september 2016.
Ramavtalets tillämpningsområde och omfattning samt vissa definitioner
2 §
Bestämmelserna i ramavtalet gäller inte arbetstagare för vilka motsva- rande frågor regleras i annat ramavtal om löner m.m.
Av bilaga A framgår vilka avtal som detta ramavtal omfattar. Av respektive avtals tillämpningsområde framgår vilka arbetstagare som berörs av ramavtalet.
Med centrala parter avses Arbetsgivarverket och central arbetstagar- organisation.
Med lokala parter avses arbetsgivaren och lokal arbetstagarorganisation.
Med arbetsgivaren, central arbetstagarorganisation respektive lokal ar- betstagarorganisation avses i detta ramavtal detsamma som i
1 kap. 2 § Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O och motsva- rande bestämmelse i Affärsverksavtalet (AVA) Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O.
Samarbetsavtalets utgångspunkter
3 §
En utgångspunkt för detta ramavtal är Samarbetsavtalet för det stat- liga avtalsområdet. Genom Samarbetsavtalet har de centrala parterna tagit ett gemensamt ansvar för lönebildningen på sin del av arbets- marknaden. Samarbetsavtalet syftar till att centrala och lokala parter i samverkan ska kunna stärka förhandlingsprocessen och genomföra konstruktiva avtalsförhandlingar med upprätthållande av arbetsfred.
De centrala parterna är vidare överens om att förloppet och utfallet av löneförhandlingarna på det statliga avtalsområdet ska bidra till sam- hällsekonomisk balans och inte störa det konkurrensutsatta näringsli- vets strävanden om en kostnadsutveckling i nivå med vår omvärld.
Enligt Samarbetsavtalet bör centrala avtal bilda en plattform för lokala parter, där Samarbetsavtalets intentioner att stärka de statliga verk- samheterna genom samverkan ska förverkligas.
Arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen ska tillsam- mans kunna inhämta råd från centrala parter om tillämpningen av RALS 2013–2016.
Fredsplikt
4 §
Förhandlingarna enligt detta avtal förs under fredsplikt.
Centrala parters stöd till lokala parter
4a §
Centrala parter ska stödja lokala parters arbete med tolkning och till- lämpning av avtalet. Lokala parter kan därför, enskilt eller gemensamt,
vända sig till centrala parter, om man anser att lönebildningsarbetet inte fungerar som avsett enligt RALS. Av bestämmelserna i 7.1, 7.2, 7.4,
7.6 framgår närmare hur sådant stöd kan begäras.
Centrala parter följer upp de problem och frågor som lokala parter har tagit upp.
Gemensamma löneprinciper
5 §
Lönebildning och lönesättning ska medverka till att målen för verk- samheten uppnås och att verksamheten bedrivs effektivt och ratio- nellt. En avgörande förutsättning för en effektiv och väl fungerande verksamhet är att arbetsgivaren kan rekrytera, motivera, utveckla och behålla arbetstagare med sådan kompetens som behövs på kort och lång sikt. Lönesättningen är ett instrument för att säkerställa detta och ska stimulera till engagemang och utveckling i arbetet samt upp- fattas som rättvis i förhållande till arbetsresultat och arbetsinsatser.
En arbetstagares lön ska bestämmas utifrån sakliga grunder såsom ansvar, arbetsuppgifternas svårighetsgrad och övriga krav som är förenade med arbetsuppgifterna, samt arbetstagarens skicklighet och resultat i förhållande till verksamhetsmålen. Därför ska lönen vara individuell och differentierad, om inte arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen funnit skäl att överenskomma om annat för vissa grupper. En väl utvecklad lönesättning som utgår från sak- liga grunder är betydelsefull för en ändamålsenlig differentiering av lönerna.
Varje medarbetare ska veta på vilka grunder lönen sätts och vad han eller hon kan göra för att påverka sin lön. För att uppnå detta syfte krävs en regelbundet återkommande dialog mellan chef och medar- betare, som är särskilt inriktad på sådana frågor som kan ha betydelse för individens framtida resultat, utveckling och lön. Det är viktigt att sådan dialog planeras på sådant sätt att det i tiden ansluter till revision av lön.
Lokal lönebildning 6 § Förberedelsearbete
6.1 Planering av det lokala lönebildningsarbetet
Arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen ska så snart som det centrala löneavtalet är träffat gemensamt planera hur arbetet med den lokala lönebildningen ska bedrivas under avtalsperioden samt förbereda planeringen inför den kommande avtalsperioden. Arbetet ska ha en övergripande inriktning och syfta till att skapa en förtroen- defull dialog mellan parterna, präglad av öppenhet och respekt. Olika förutsättningar gäller hos olika arbetsgivare. Hur verksamheten är organiserad kan påverka genomförandet av det lokala lönebildnings- arbetet. Det är därför viktigt att tydliggöra förutsättningarna för ett sådant arbete.
Som en del av planeringen för det lokala lönebildningsarbetet ska arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen fastställa vid vilka tidpunkter revision av löner ska äga rum under avtalsperioden.
Parterna bör vidare enas om hur och enligt vilken tidsplan det arbete ska bedrivas som förutsätts enligt 6 och 7 §§ och i samband härmed hur resultatet av det gemensamma arbete som bedrivs enligt 6.2 ska utnyttjas. Parterna ska också komma överens om vilken ordning för varje revisionstidpunkt som ska tillämpas vid oenighet om löner, enligt bilaga B.
6.2 Utgångspunkter
En väl fungerande lokal lönebildning bör på ett naturligt sätt knyta an till arbetsgivarens planering och uppföljning av verksamhetsmål
och resultat samt ekonomi. Den förutsätter att lokala parter genomför ett gemensamt arbete om hur löneprinciperna enligt 5 § ska tillämpas inom det egna förhandlingsområdet mot bakgrund av verksamhetens krav, mål och resultat samt ekonomiska förutsättningar och kompe- tensförsörjningsbehov. I arbetet ska parterna sträva efter att så långt som möjligt uppnå samsyn. Arbetsgivaren har inför det gemensamma arbetet att tydliggöra hur arbetsgivarens ansvar och befogenheter utö- vas. I de fall lönesättande samtal tillämpas ska arbetsgivaren ange vilka chefer som har befogenhet att tillämpa dessa.
De lokala parterna har vid tillämpningen av löneprinciperna att sär- skilt uppmärksamma sitt gemensamma ansvar för att det inte i något avseende uppstår osaklighet i lönesättningen, bl.a. mot bakgrund av de förbud mot lönediskriminering som gäller enligt lag. Det innebär bl.a. att parterna har ett gemensamt ansvar för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt.
Parterna ska också främja alla medarbetares lika möjligheter att på sakliga grunder påverka sin löneutveckling. Parterna har vidare att ta ställning till principerna för lönesättningen av de medarbetare som under viss tid inte befinner sig i arbete, som t.ex. föräldralediga.
Av Samarbetsavtalet framgår, och genom detta ramavtal lägger de centrala parterna grunden för, att sådana anställningsvillkor som inte längre motsvarar verksamhetens krav måste kunna ändras i samband med lönerevision så att det ekonomiska värde villkoren representerar kommer till bättre nytta. I samband med planeringen av det lokala lönebildningsarbetet kan parterna även planera en gemensam gransk- ning av övriga anställningsvillkor, i syfte att pröva om dessa villkor är väl anpassade till verksamhetens krav eller om de bör ersättas av andra villkor som bättre motsvarar dessa krav.
6.3 Lönebild
Inför kommande lönerevision ska arbetsgivaren inledningsvis pre- sentera en bild av verksamhetens mål och resultat. Arbetsgivaren ska även presentera en bild av löneläget och lönespridningen för den lokala arbetstagarorganisationen. Lönebilden ska framför allt bygga på den centrala partsgemensamma statistiken, men också på annan
information som lokala parter finner relevant. Genom diskussion och analys ska parterna sträva efter att bilda sig en gemensam uppfattning om lönebilden.
6.4 Förändring av lönebilden
Som en förberedelse inför lönerevision ska därefter var och en av parterna utifrån löneprinciperna i 5 § och deras tillämpning enligt
6.2 redovisa sin syn på behovet av förändringar, på kort och lång sikt, av löner och andra anställningsvillkor utifrån verksamhetens krav, mål och resultat samt arbetsgivarens ekonomiska förutsättningar och kompetensförsörjningsbehov.
Den fortsatta diskussionen kan röra behovet av förändringar med an- ledning av höjd kompetens, större befogenheter och ansvar, befordran, mer kvalificerade arbetsuppgifter, höjda krav i arbetet och ökade arbets- insatser samt höjd effektivitet i övrigt. Parterna kan även beakta löner och andra anställningsvillkor på övriga delar av arbetsmarknaden.
Lokalt fackligt arbete kan också ge värdefull erfarenhet som på ett positivt sätt bidrar till den enskildes resultat och skicklighet i förhål- lande till verksamhetsmålen vilket ska uppmärksammas i samband med lönesättning.
De sakliga grunderna för lönesättningen ska tillämpas likartat för sådana medarbetare hos arbetsgivaren som har likartade eller näralig- gande arbetsuppgifter, men som tillhör en annan arbetstagarorganisa- tion vilken är part i motsvarande avtal med Arbetsgivarverket.
I diskussionen ska parterna sträva efter att så långt möjligt uppnå samsyn.
7 § Lönerevision
7.1 Inledning
Arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen ska sluta kol- lektivavtal enligt denna paragraf om vilken av nedanstående ordning- ar enligt 7.2 och 7.3 som ska tillämpas för hela eller del av arbetsgiva- rens verksamhet vid bestämmandet av nya löner för arbetstagarna.
Nya löner ska sättas i överensstämmelse med detta avtals löneprin- ciper enligt 5 §, deras lokala tillämpning som ett resultat av arbetet enligt 6.2 och efter det att lokala parter gjort redovisningar och fört diskussioner enligt 6.3 och 6.4. Parterna kan härvid även komma över- ens om en förändring av övriga anställningsvillkor.
Om någon av lokala parter bedömer att förhandlingstempot är sådant att något nytt kollektivavtal om nya löner inte kommer att kunna träffas inom en skälig tidsrymd, kan lokal part initiera stöd från de centrala parterna.
7.2 Lönesättande samtal
Parterna kan överenskomma om att för hela eller del av arbetsgivarens
verksamhet tillämpa lönesättande samtal, som innebär att lönerevi- sion sker genom att chef och medarbetare överenskommer om en ny lön. Om lokala parter har svårt att enas om att tillämpa lönesättande samtal för del av verksamhet ska de gemensamt begära stöd från de centrala parterna innan lönerevision inleds. Tidpunkten för sådan löneöverenskommelse kan antingen vara fastställd revisionstidpunkt eller överenskommas mellan chef och medarbetare. Parterna ska ge- mensamt planera hur denna förhandlingsordning ska tillämpas.
I det lönesättande samtalet får chef och medarbetare en reell möjlig- het att med utgångspunkt från fastställda löneprinciper och lönekrite- rier föra en diskussion om ny lön där medarbetarens bidrag till verk- samheten sätts i fokus.
Om chef och medarbetare i något fall inte kan komma överens om ny lön, gäller att lönesättningen för denna medarbetare återgår till arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen för reglering enligt 7.3.
7.3 Lokala förhandlingar
I de fall lokala parter inte enats om att tillämpa lönesättande samtal enligt 7.2 ska arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen sluta kollektivavtal enligt denna paragraf om nya löner för arbetsta- garna att gälla från de revisionstidpunkter som fastställts. Parterna ska gemensamt planera hur denna förhandlingsordning ska tillämpas.
De centrala parterna förutsätter att lokala parter uppnår en förhand- lingslösning vid lönerevisionen. Först sedan parterna har uttömt alla möjligheter att på egen hand sluta avtal, får ordningen enligt 7.6 användas.
7.4 Särskilda åtgärder vid oförändrad eller ringa förändring av lön Om det kan konstateras, när en lönerevision genom kollektivavtals- förhandlingar har avslutats, att en eller flera av arbetstagarorganisa- tionens medlemmars lön inte har ändrats eller ändrats i endast ringa omfattning, ska arbetsgivaren ta initiativ till att tydliggöra skälen för detta för respektive berörd arbetstagare. Arbetsgivaren ska också till- sammans med arbetstagaren planera vad han eller hon kan göra för att påverka sin lön, se bilaga C.
Lokala parter kan gemensamt utifrån 4a § RALS begära stöd av cent- rala parter.
7.5 Gemensam lönerevision för flera arbetstagarorganisationer Arbetsgivaren och två eller flera av de lokala arbetstagarorganisationer som är part i motsvarande ramavtal med Arbetsgivarverket kan ha skäl att genomföra lönerevision genom samordnade förhandlingar eller i form av gemensamt kollektivavtal för arbetstagare som är medlemmar i berörda organisationer. Denna möjlighet ska särskilt prövas också i
de fall en lönerevision inte omfattar fler än femton medlemmar i en arbetstagarorganisation.
Hos arbetsgivare där lönerevisionen totalt sett inte omfattar fler än femtio arbetstagare ska om arbetsgivaren så begär, ett gemensamt kollektivavtal om löner slutas mellan arbetsgivaren och de arbetstagar- organisationer som är parter i motsvarande ramavtal med Arbetsgivar- verket.
7.6 Vid oenighet
Om lokala parter inte vid fastställd revisionstidpunkt, eller vid an- nan tidpunkt som parterna enats om, har slutit kollektivavtal om nya löner, ska de gemensamt begära stöd från de centrala parterna i syfte att nå en överenskommelse.
Uppnås ingen överenskommelse ska en lokal lönenämnd utses enligt
7.7. Dess opartiska ordförande ska i första hand söka underlätta för parterna att finna en förhandlingslösning. Ordföranden kan i detta sammanhang även beakta möjligheten till förändringar av andra an- ställningsvillkor än lön om parterna är överens om detta. I de fall en förhandlingslösning om nya löner inte kan åstadkommas ska löne- nämnden förfara på sätt som anges i bilaga B.
7.7 Lokal lönenämnd
Lönenämnden leds av en opartisk ordförande. Ordföranden utses av berörda parter gemensamt. Om arbetsgivaren och den lokala arbets- tagarorganisationen inte enas om annat, ingår i nämnden även en företrädare för arbetsgivaren och en företrädare för arbetstagarsidan. Ordföranden har utslagsröst.
8 § Avstämning
Lokala parter ska i nära anslutning till slutförd lönerevision göra en gemensam avstämning av det genomförda lönebildningsarbetet.
Lokala parter ska även analysera om och i så fall vilka förändringar av lönebildningsprocessen som behöver göras. I arbetet ska även tidigare års erfarenheter tas tillvara.
Överenskommelse om lön vid andra tillfällen än löne- revision
9 §
Arbetsgivare och enskild arbetstagare får träffa överenskommelse om lön vid nyanställning samt om ny lön under pågående anställning om arbetsgivaren anser att det finns särskilda skäl för det. Lönen ska be- stämmas med iakttagande av de gemensamma löneprinciperna i detta avtal och deras tillämpning hos arbetsgivaren.
Innan överenskommelse om ny lön träffas ska berörd lokal arbetsta- garorganisation informeras. Om arbetsgivaren bedömer att verksam- heten kräver det får överenskommelse om lön ske före informationen.
Förhandlingar om lön upptas då lokal part så begär. Lokalt avtal får träffas om annan ordning.
Särskilda frågor
10 §
10.1
Då opartisk ordförande anlitas enligt detta ramavtal, inkluderande de avtal som ramavtalet omfattar, ska kostnaderna härför delas lika mel- lan berörda parter, om inte annat framgår av särskilda bestämmelser.
10.2
Parterna har vidare i särskild överenskommelse den 30 september träffat principöverenskommelse rörande Partsrådets finansiering och verksamhet. I överenskommelsen ingår att partsgemensamt bedriva fyra utvecklingsområden enligt följande.
■ Centrala parters stöd till lokal lönebildning,
■ Centrala parters stöd till samverkan på lokal nivå,
■ Förändring och utveckling – ett konstant tillstånd, samt
■ Arbetsmiljö (inkluderande Hot och våld och arbetsmiljöut- bildningar)
Den närmare beskrivningen av respektive utvecklingsområde kommer att preciseras senast den 18 oktober 2013 i särskild överenskommelse.
Stockholm den 4 oktober 2013
Arbetsgivarverket OFR/S, P, O:s förbundsområden inom det statliga avtalsområdet sammantagna
Xxxxxx Xxxxxxx Xxx Xxxx-Xxxxxxxxxx
Xxxxx Xxxxxxxx
Xxxxxx Xxxxxx
Bilaga A
Avtal som sluts genom RALS 2013–2016
Parterna sluter följande avtal:
Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O Affärsverksavtal (AVA) Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O Härvid gäller
■ att Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O ska ha samma lydelse som Villkorsavtal, med de ändringar som framgår av förhandlingsprotokollet.
■ att XXX Xxxxxxxxxxxxxxxxx – OFR/S,P,O ska ha samma lydelse som AVA, med de ändringar som framgår av förhandlingsproto- kollet.
Övriga tidsbegränsade avtal som Arbetsgivarverket har slutit med central arbetstagarorganisation och som inte har sagts upp ska fort- sätta att gälla oförändrade, om inte något annat framgår av detta ram- avtal eller någon annan överenskommelse mellan de centrala parterna.
20
Bilaga B
Förfarande vid oenighet vid lönerevision
A
Parterna kan överenskomma om att tillämpa följande ordning vid oenighet.
Vardera parten ska till den lokala lönenämnden lämna ett förslag till nya löner. Lönenämnden ska på grundval av dessa förslag lämna en rekommendation om nya löner utifrån detta avtals löneprinciper och det arbete som lokala parter har genomfört enligt 6.1, första stycket och 6.2.
Arbetsgivarverkets anmärkning
För det fall lönenämndens rekommendation om nya löner inte genomförs utövas arbetsgivarens befogenheter av arbetsgivaren i samråd med Arbetsgivarverket.
Om lokala parter inte kommer överens om annat gäller de nya lönerna per den 1 oktober 2013, 1 oktober 2014 samt 1 oktober 2015.
B
I det fall parterna inte enats om att tillämpa en ordning enligt A ovan ska följande ordning tillämpas vid oenighet.
Lönenämnden fördelar ett revisionsbelopp beräknat enligt nedan som individuella löneökningar. Lönenämnden ska vid fördelning av revi- sionsbeloppet utgå från detta avtals löneprinciper och det gemensamma arbete som lokala parter har genomfört enligt 6.1, första stycket och 6.2.
Vid första lönerevisionen
I det fall ingen lönerevision ägt rum tidigare under avtalsperioden gäl- ler att ett revisionsbelopp ska beräknas som 2,0 procent, dock lägst 420 kronor per heltidsarbetande medlem. De nya lönerna ska gälla från och med den 1 oktober 2013.
FÖRFARANDE VID OENIGHET VID LÖNEREVISION 21
Vid andra lönerevisionen
I det fall en lönerevision ägt rum vid en tidigare tidpunkt under av- talsperioden gäller att ett revisionsbelopp ska beräknas som
2,3 procent, dock lägst 465 kronor per heltidsarbetande medlem. De nya lönerna ska gälla från och med den 1 oktober 2014.
Vid tredje lönerevisionen
I det fall två lönerevisioner ägt rum vid en tidigare tidpunkt under avtalsperioden gäller att ett revisionsbelopp ska beräknas som
2,5 procent, dock lägst 545 kronor per heltidsarbetande medlem. De nya lönerna ska gälla från och med den 1 oktober 2015.
Definition av underlag
Underlaget beräknas per dagen före revisionstidpunkten och består av medlemmarnas individuella lön per månad och sådana lönetillägg som inte uttrycks som en funktion av månadslönen. Vid deltidsanställning gäller det lägre belopp som svarar mot tjänstgöringens omfattning. I underlaget ingår endast lönerna för de medlemmar som är föremål för lönerevision vid den aktuella revisionstidpunkten.
Om inte parterna enas om annat ska summan av de löneökningar som överenskommits i lönesättande samtal mellan chef och medarbetare, enligt 7.2, avräknas från revisionsbeloppet. Det återstående revisions- beloppet ska fördelas på övriga medlemmar.
22 FÖRFARANDE VID OENIGHET VID LÖNEREVISION
Bilaga C
Särskilda åtgärder
Utgångspunkt
I 5 § RALS finns de gemensamma löneprinciperna beskrivna. Av dessa framgår att lönebildningen och lönesättningen ska medverka till att målen för verksamheten nås. Vidare framgår att en arbetstagares lön ska bestämmas utifrån sakliga grunder såsom ansvar, arbetsuppgifter- nas svårighetsgrad och övriga krav som är förenade med arbetsupp- gifterna, samt arbetstagarens skicklighet och resultat i förhållande till verksamhetsmålen.
Utifrån att varje medarbetare ska veta på vilka grunder lönen sätts och vad han eller hon kan göra för att påverka sin lön krävs en åter- kommande dialog mellan chef och arbetstagare. Oförändrad eller ringa förändring av lön över tid ska för den enskilde vara något som framgått och motiverats i dialogen mellan chef och arbetstagare. Det är mot den bakgrunden naturligt att en gemensam planering sker av insatserna för de arbetstagare som inte når uppsatta mål.
Särskild planering vid oförändrad eller ringa föränd- ring av lön
Syftet med en särskild planering är att ta till vara arbetstagarens förmåga att bidra till verksamhetens mål. Planeringen bör göras i nära anslutning till genomförd lönerevision och omfatta den enskildes för- utsättningar för arbetsuppgifterna samt behov av kompetenshöjande åtgärder. Planeringen av insatser ska dokumenteras om arbetstagaren begär detta. Avstämning bör göras vid en tidpunkt som arbetsgivare och arbetstagare kommer överens om.
Utgångspunkten är att behov av gemensam planering finns när en arbetstagares lön inte har ändrats eller ändrats i ringa omfattning i samband med en lönerevision. Detta behöver inte ske om det beror på att arbetstagaren har ett väl hävdat löneläge i jämförelse med andra arbetstagare med liknande arbetsuppgifter och kompetens.
XXXXXXXXX ÅTGÄRDER 23
Lokal uppföljning
Om den lokala arbetstagarorganisationen begär det ska arbetsgivaren redovisa vilka medlemmar som är föremål för insatser enligt ovan.
Redovisning ska ske vid den tidpunkt som parterna kommer överens om. Kan parterna inte enas ska redovisningen ske senast tre månader efter avslutad lönerevision om det inte finns särskilda skäl för annat. Arbetstagarorganisationen ges därmed möjlighet att genom sina med- lemmar bedöma om insatserna ligger i linje med den gemensamma planeringen som chef och medarbetare har gjort. Om lokala parter i samband med förhandlingen om nya löner konstaterar att arbetsta- gare vid flera lönerevisioner får oförändrad lön eller ringa förändring av lön bör en uppföljning av den gemensamma planeringen ske av lokala parter. Arbetstagarorganisationen kan begära överläggning med arbetsgivaren.
24 SÄRSKILDA ÅTGÄRDER
Bilaga 2
Ändringar i Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O
Parterna är överens om följande ändringar i Villkorsavtal Arbetsgivar- verket – OFR/S,P,O med giltighet från och med den 1 oktober 2013.
1 §
Tredje strecksatsen i andra stycket 1 kap. 1 § Villkorsavtal Arbetsgivar- verket – OFR/S,P,O byts ut och ska ha följande nya lydelse:
− anställningar som utöver förtjänst och skicklighet ingåtts med särskilt beaktande av arbetsmarknads-, social- och sysselsätt- ningspolitiska mål enligt 4 § Anställningsförordningen (1994:373).
1 kap. 1 § Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O tillförs ett nytt stycke efter nuvarande andra stycket, med följande lydelse:
Arbetstagare som anställts före den 1 oktober 2013, för vilka ar- betsgivaren får arbetsmarknadspolitiskt stöd i form av så kallad lönebidrags- eller trygghetsanställning, omfattas från och med den 1 oktober av Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O tillämpningsområde.
2 §
5 kap. 14 § tredje stycket Villkorsavtal Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O ska ha följande lydelse:
Semesterlönegarantin för en heltidsarbetande arbetstagare utgörs från och med den 1 januari 20141 för varje uttagen betald semesterdag av ett belopp som motsvarar skillnaden mellan 1275 kronor och det lägre belopp som utgör summan av 4,6 procent av den fasta lönen plus semestertillägg.
1 Beloppet är 1304 kronor från och med den 1 januari 2015 och 1337 kronor från och med den 1 januari 2016.
ÄNDRINGAR I VILLKORSAVTAL ARBETSGIVARVERKET - OFR/S,P,O 25
26
Bilaga 3
Ändringar i Affärsverksavtalet (AVA) Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O
Parterna är överens om nedanstående ändringar i XXX Xxxxxxxxxxx- verket – OFR/S,P,O med giltighet från och med den 1 oktober 2013.
1 §
Andra stycket, första punkten 1 § AVA Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O byts ut och ska ha följande nya lydelse:
■ anställningar som utöver förtjänst och skicklighet ingåtts med särskilt beaktande av arbetsmarknads-, social- och sysselsättnings- politiska mål enligt 4 § Anställningsförordningen (1994:373).
1 § AVA Arbetsgivarverket – OFR/S,P,O tillförs ett nytt stycke efter det andra stycket, med följande lydelse:
Arbetstagare som anställts före den 1 oktober 2013, för vilka ar- betsgivaren får arbetsmarknadspolitiskt stöd i form av så kallad lönebidrags- eller trygghetsanställning, omfattas från och med den 1 oktober av XXX Xxxxxxxxxxxxxxxxx – OFR/S,P,O tillämp- ningsområde.
2 §
6 § 2 mom. tillförs en anmärkning efter det sjunde stycket med föl- jande lydelse:
Anmärkning
Inom ramen för den återkommande dialogen mellan chef och med- arbetare bör även arbetstidens omfattning och förläggning tas upp.
Vid planering av arbetstidens förläggning bör även kringliggande aspekter beaktas som kan ha betydelse för en god arbetsmiljö som till exempel restid.
3 §
11 § 5 mom. XXX Xxxxxxxxxxxxxxxxx – OFR/S,P,O, stycket före Anmärk- ning ska ha följande lydelse:
Semesterlönegarantin för en heltidsarbetande arbetstagare utgörs från och med den 1 januari 20141 för varje uttagen betald semesterdag av ett belopp som motsvarar skillnaden mellan 1275 kronor och det lägre belopp som utgör summan av 4,6 procent av den fasta lönen plus semestertillägg.
1 Beloppet är 1304 kronor från och med den 1 januari 2015 och 1337 kronor från och med den 1 januari 2016.
28 ÄNDRINGAR AFFÄRSVERKSAVTALET (AVA) ARBETSGIVARVERKET – OFR/S,P,O
Bilaga 4
Trygghetsavtalet
Parterna är överens om nedanstående ändringar i Trygghetsavtalet med giltighet från och med den 1 oktober 2013.
1 §
Trygghetsavtalets 5 § andra stycket tillförs en ny tredje strecksats:
− Arbetstagare som anställts före den 1 oktober 2013, för vilka arbetsgivaren får arbetsmarknadspolitiskt stöd i form av så kal- lad lönebidrags- eller trygghetsanställning, omfattas från och med den 1 oktober av Trygghetsavtalets tillämpningsområde.
30
Bilaga 5
Överenskommelse rörande utgångs- punkter och inriktning för det parts- gemensamma arbetet rörande de stat- liga tjänstepensionsbestämmelserna
I avtalsrörelsen 2013 har Arbetsgivarverket yrkat att ett partsgemen- samt arbete startar för att åstadkomma förändringar i tjänstepensions- avtalet och att delpensionsavtalet ses över i detta sammanhang.
Vidare har OFR/S,P,O lämnat yrkandet ”För att främja ett hållbart arbetsliv som stöttar arbetslinjen ska medlemmarna ha rätt till del- pension”.
Saco-S har i sitt inriktningsyrkande beträffande avtalsfrågor 2013 lyft fram att det inom staten sker kontinuerligt förändringar och omstruk- turering av verksamheten och att Delpensionsavtalet finns till för att underlätta dessa processer.
Mot denna bakgrund är parterna överens om att genomföra ett parts- gemensamt arbete om de statliga pensionsbestämmelserna med ned- anstående utgångspunkter och inriktning.
Parterna behöver tillgång till fakta och analys om de särskilda förut- sättningar som finns på det statliga området för sina överväganden och ställningstaganden. Det partsgemensamma arbete behöver därför inledas med hur sådana förutsättningar kan påverka ett nytt pensions- avtal. En del i arbetet kan vara att klargöra eventuella påverkansfakto- rer för olika gruppers framtida pensioner, t.ex. kvinnors och mäns.
ÖVERENSKOMMELSE RÖRANDE UTGÅNGSPUNKTER OCH INRIKTNING FÖR DET PARTSGEMENSAMMA 31
ARBETET RÖRANDE DE STATLIGA TJÄNSTEPENSIONSBESTÄMMELSERNA.
Arbetets utgångspunkter och inriktning
Viktiga utgångspunkter för arbetet är att eftersträva
■ bra pensioner
■ långsiktigt hållbara pensionsbestämmelser
■ lösningar som bidrar till stabilitet och förutsägbarhet
■ lösningar som är kostnadseffektiva
■ pensionsbestämmelser som utformas med beaktande av ansvars- och riskfördelning mellan arbetsgivaren och arbetstagaren
■ pensionsbestämmelser som stödjer arbetslinjen och ett längre arbetsliv.
Arbetets inriktning är ett system med premiebestämda pensionsbe- stämmelser där förutsättningarna i övrigt är
■ att bestämmelserna vid ett ikraftträdande tillämpas i vart fall på samtliga arbetstagare födda 1987 eller senare1
■ att ge bra förutsättningar för pensionernas värde och bidra till kompetensförsörjningen
■ att bestämmelserna i PA 03 och delpensionsavtalet innefattas i arbetet.
Arbetet ska även innehålla vad som i övrigt krävs för att ett system enligt ovanstående inriktning kan införas (t.ex. frågor om fondering, administration, valcentral, konsekvensändringar i andra avtal m.m.).
Tidplan
Parternas målbild med arbetet är att ett nytt avtal ska vara klart under 2014 med möjligt ikraftträdande 1 juli 2015.
1 Gäller om tidpunkten för avtalets ikraftträdande är 2015, i annat fall förskjuts gränsen för födelseår med ett år framåt.
32 ÖVERENSKOMMELSE RÖRANDE UTGÅNGSPUNKTER OCH INRIKTNING FÖR DET PARTSGEMENSAMMA
ARBETET RÖRANDE DE STATLIGA TJÄNSTEPENSIONSBESTÄMMELSERNA.
Bilaga 6
Principöverenskommelse kring fort- satt arbete om ett omställningsavtal
Bakgrund
Arbetsgivarverket har sagt upp Trygghetsavtalet i syfte att omför- handla avtalet med följande utgångspunkter
■ xxxxxxx ska omfatta arbetstagare som har sagts upp på grund av arbetsbrist, och
■ avtalet ska utformas så att det stödjer arbetslinjen och stimulerar till ett längre arbetsliv.
OFR/S,P,O har yrkat att de gruppchefer, soldater och sjömän som anställs med stöd av antingen lag om vissa försvarsmaktsanställningar eller centralt kollektivavtal om tidsbegränsad anställning ska omfattas av Trygghetsavtalet även då arbetsbrist inte föreligger.
OFR/S,P,O har även yrkat på att de som är anställda med olika arbets- marknadspolitiska åtgärder som omfattas av LAS också ska omfattas av Trygghetsavtalet samt att Trygghetsstiftelsens kompetens ska kun- na användas för karriärväxling under vissa speciella omständigheter.
SEKO har på motsvarande sätt yrkat att de som anställs enligt lag om vissa försvarsmaktsanställningar eller motsvarande centralt avtal ska omfattas av Trygghetsavtalet. Men därutöver har XXXX även yrkat att lönebidragsanställning som övergår till annan typ av trygghetsanställ- ning ska omfattas av avtalet.
Saco-S har i inriktningsdokumentet för avtalsfrågor 2013 understrukit, mot bakgrund av att det kontinuerligt sker förändringar och omstruk- tureringar inom verksamheten, att Trygghetsavtalet är ett viktigt verktyg för att stödja medarbetare i omställning och att det därför är angeläget att resurser som finns inom Trygghetsavtalet tas till vara.
Mot denna bakgrund har parterna kommit överens om följande inför det fortsatta arbetet med att förhandla fram ett omställningsavtal.
Parternas utgångspunkter
Parterna är överens om vikten av att få till stånd ett ändamålsenligt omställningsavtal. I det fortsatta arbetet är parterna överens om att ha följande utgångspunkter.
Ett omställningsavtal ska
■ stimulera till ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden genom tidiga och målinriktade åtgärder. På så sätt kan avtalet stödja arbetslinjen och individens möjlighet till ett längre arbetsliv,
■ stödja förändring och omstrukturering av de statliga verksam- heterna och
■ hålla sig inom nuvarande kostnadsram och avgiftsnivå för Trygg- hetsstiftelsens verksamhet.
Arbetets inriktning
Det fortsatta arbetet med att ta fram ett omställningsavtal ska ha som inriktning att
1. De arbetstagare som har sagts upp på grund av arbetsbrist, oav- sett anställningsgrund omfattas av avtalet och dess förmåner/ åtgärder. En viss kvalifikationstid ska vara uppfylld.
2. De arbetstagare vars tidsbegränsade anställning har löpt ut och där anställningen varat minst två år hos en och samma funktion- ella arbetsgivare omfattas av avtalet när vissa förutsättningar är uppfyllda. Det finns skäl att se över hur stapling av anställningar hos samma funktionella arbetsgivare ska hanteras i dessa avse- enden. Det kan vidare finnas skäl att se över om det funktionella arbetsgivarbegreppet i vissa fall bör utvidgas. I vilken omfattning arbetstagaren får ta del av förmåner/åtgärder är förenat med vissa kvalifikationstider och kan göras beroende av andra faktorer kopplade till anställningen som t.ex. om anställningen har sin grund i kollektivavtal eller där olika tidsbegränsade anställningar av olika längd har staplats på varandra inom viss ramtid.
34 PRINCIPÖVERENSKOMMELSE KRING FORTSATT ARBETE OM ETT OMSTÄLLNINGSAVTAL
Utifrån ovan angivna utgångspunkter innebär en sådan inriktning att huvudfokus behålls på den grupp som blir uppsagd från sitt arbete på grund arbetsbrist, samtidigt som det sker en utvidgning av hur många som kan komma att omfattas av avtalet. Omställningsavtal kan med denna inriktning komma att ge visst stöd dels till nya grupper som oavsett anställningstid inte omfattas av nuvarande Trygghetsavtal, dels till den grupp som på grund av kortare anställningstid än tre
år inte hade fått något stöd alls enligt nuvarande Trygghetsavtal. En inriktning mot en generösare tillämpning av vilka som kan komma att omfattas av ett omställningsavtal medför å andra sidan att parterna behöver utforma stöd och åtgärder även med hänsyn till omfattning
och längd av dessa till de olika grupperna på ett sådant sätt att det står i överensstämmelse med utgångspunkterna och håller sig inom nuvaran- de kostnadsram och avgiftsnivå för Trygghetsstiftelsens verksamhet.
3. Möjligheten för arbetstagaren att själv utlösa rätt till pensions- ersättning tas bort.
4. Avtalet ska innehålla övergångsbestämmelser. Det kan t.ex. röra övergångsbestämmelser för äldre arbetstagare med lång anställ- ningstid i staten.
5. Lönebidragsanställning som övergår till trygghetsanställning (i den betydelsen den har när avtalet träder i kraft) ska, om övriga förutsättningar är uppfyllda, omfattas av omställningsavtalet.
Ovanstående innebär inte att andra frågor utesluts från diskussionen.
Tidplan
Ett omställningsavtal bör vara klart senast den 15 maj 2014 för att kunna träda i kraft vid den tidpunkt som parterna kommer överens om. En avstämning ska göras senast den 31 januari 2014.
36
Bilaga 7
Uppdragsbeskrivning partsgemen- sam översyn av Personskadeavtalet (PSA)
Utgångspunkter
OFR/S,P,O och SEKO har i avtalsrörelsen 2013 yrkat dels att avtalet ska ändras så att olycksfall ersätts med 100 procent av inkomstförlus- ten, även vid kortare sjukfrånvaro, d.v.s. att kravet på sjukskrivning längre än 14 dagar tas bort, dels att kravet på ”vållande” vid arbetssjuk- domar tas bort. Dessa yrkanden framställdes även vid 2012 års avtals- rörelse men ledde inte till någon ändring. Saco-S yrkade vid 2012 års avtalsrörelse att en översyn av PSA skulle ske men så skedde inte.
SEKO har vidare i 2013 års avtalsrörelse yrkat att ersättning även ska ges för den inkomstförlust som uppkommer till följd av skada under övning, utbildning eller beordrad fysisk träning, allt med vilken är förenad med riskfyllda inslag.
Parterna konstaterar att Personskadeavtalet är i behov av redaktionella ändringar, t.ex. finns hänvisningar till gammal lagstiftning.
Slutsatser
Mot bakgrund av ovanstående har parterna kommit överens om att genomföra ett partsgemensamt arbete med en översyn av Personskade- avtalet.
Uppdraget
Xxxxxxxxx ska omfatta
■ analys och konsekvensbeskrivning av ovan beskrivna yrkanden
■ analys och konsekvensbeskrivningar av andra frågor som kan komma att aktualiseras antingen till följd av eller på grund av ovanstående
UPPDRAGSBESKRIVNING PARTSGEMENSAM ÖVERSYN AV PERSONSKADEAVTALET (PSA) 37
■ att sammanställa andra frågor som parterna bör ta ställning till
■ redaktionell översyn av avtalet med förslag till ändringar.
Tidplan
Arbetet ska påbörjas under första kvartalet 2015 och vara avslutat senast den 1 januari 2016. Arbetet ska avslutas med en rapport men delrapportering/alt. avstämning/ ska göras varje kvartal på det sätt som parterna kommer överens om.
38 UPPDRAGSBESKRIVNING PARTSGEMENSAM ÖVERSYN AV PERSONSKADEAVTALET (PSA)
Bilaga 8
Uppdragsbeskrivning avseende över- syn av villkoren för lokalanställda arbetstagare
Bakgrund
Parterna är överens om att göra en översyn av regelverket för lokalan- ställda arbetstagare vid svenska utlandsmyndigheter.
I Avtal för lokalanställda vid utlandsmyndighet (LOK) regleras för svenska medborgare bl.a. lön vid sjukfrånvaro och tjänstledighet för barns födelse, semester och sjukvårdsförmåner. Avtalet ändrades senast 1997. Avtalet om avgångsförmåner för lokalanställda svenska medborgare och Pensionsavtal för svenska medborgare som är lokalan- ställda vid svenska utlandsmyndigheter gäller båda oförändrade sedan 1992. Vidare gäller TGL-S för lokalanställda svenska medborgare. För arbetstagare som är lokalanställda vid svenska utlandsmyndigheter men som inte är svenska medborgare gäller i vissa fall förordningsreg- lerade förmåner.
Uppdrag
Ett partsgemensamt arbete ska genomföras med uppdrag att ta fram ett förslag till ny avtalsreglering för lokalanställda arbetstagare.
Följande utgångspunkter ska gälla för arbetet.
■ Parterna ska pröva om det finns förutsättningar att reglera anställningsvillkoren för alla lokalanställda vid utlandsmyndig- heter så att de följer de lokala regelverk som finns i verksamhets- landet och samtidigt erbjuda anställningsvillkor som utmärker en god arbetsgivare. I detta sammanhang är det också viktigt att eventuella säkerhetsrisker uppmärksammas.
■ Utgångspunkten är att samma villkor ska gälla oberoende av arbetstagarens medborgarskap. Parterna ska i översynsarbetet
UPPDRAGSBESKRIVNING AVSEENDE ÖVERSYN AV VILLKOREN FÖR LOKALANSTÄLLDA ARBETSTAGARE 39
beakta att det inte får föreligga några diskriminerande regler- ingar i de lokalanställdas anställningsvillkor.
■ Översynen av avgångsförmåner för lokalanställda arbetstagare vid svenska utlandsmyndigheter ska genomföras i samråd med det partsarbete som genomförs avseende ett omställningsavtal.
■ Översyn av pensionsvillkor för lokalanställda arbetstagare vid utlandsmyndigheter sker inom ramen för det partsgemensamma arbetet om de statliga pensionsbestämmelserna.
■ I uppdraget ska den analys och de olika konsekvenser som Utrikes- förvaltningsutredningen (SOU 2011:11) belyste utgöra ett underlag.
Tidsplan
Ett förslag till ny avtalsreglering för lokalanställda arbetstagare vid svenska utlandsmyndigheter ska presenteras för förhandlingsledning- arna senast den 1 juni 2014.
40 UPPDRAGSBESKRIVNING AVSEENDE ÖVERSYN AV VILLKOREN FÖR LOKALANSTÄLLDA ARBETSTAGARE
Förhandlingsprotokoll
2013-09-30
Parter
Arbetsgivarsidan: Arbetsgivarverket
Arbetstagarsidan: OFR:s förbundsområden inom det statliga
förhandlingsområdet sammantagna Saco-S
Facket för Service och Kommunikation (SEKO)
Principöverenskommelse rörande Partsrådets finansiering och verksamhet
1 §
Enligt avtalet 2008-05-23 om Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet finansieras Partsrådets verksamhet genom att varje arbetsgivare inom avtalsområdet betalar en avgift om 0,055 procent av lönesumman.
Parterna är nu överens om att från och med den 1 oktober 2013 ska arbetsgivarna få en rabatt på avgiften motsvarande 0,055 procent av lö- nesumman. Rabatten gäller fram till och med den 30 september 2016.
I syfte att säkerställa Partsrådets verksamhet är parterna överens att fortlöpande följa utvecklingen av Partsrådets tillgängliga medel och andra tillgångar. Uppstår behov av att tillföra medel till verksamheten för att den ska kunna bedrivas enligt parternas överenskommelser, och som inte kan täckas på annat sätt, ska rabatten minskas så att behovet kan tillgodoses.
2 §
Parterna är vidare överens om att partsgemensamt bedriva fyra ut- vecklingsområden enligt följande.
■ Centrala parters stöd till lokal lönebildning,
■ Centrala parters stöd till samverkan på lokal nivå,
■ Förändring och utveckling – ett konstant tillstånd, samt
■ Arbetsmiljö (inkluderande Hot och våld och arbetsmiljöutbild- ningar)
Den närmare beskrivningen av respektive utvecklingsområde kommer att preciseras senast den 18 oktober 2013 i särskild överenskommelse.
Parternas intention är att dessa fyra utvecklingsområden ska ligga till grund för inrättandet av arbetsområden inom Partsrådet.
Vid protokollet
Xxx Xxxxxxxx
Arbetsgivarverket OFR:s förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna
Xxxxxx Xxxxxxx Xxx Xxxx-Xxxxxxxxxx
Saco-S Facket för Service och
Kommunikation (SEKO)
Xxxx Xxxxxxxxxxx Xxxx Xxxxxxxxx
Förhandlingsprotokoll
2013-10-15
Parter
Arbetsgivarsidan: Arbetsgivarverket
Arbetstagarsidan: OFR:s förbundsområden inom det statliga
förhandlingsområdet sammantagna Saco-S
Facket för Service och Kommunikation (SEKO)
Överenskommelse rörande tidpunkt för fastställande av uppdragsbeskriv- ningar för Partsrådets utvecklings- områden
1 §
Parterna träffade den 30 september 2013 principöverenskommelse rörande Partsrådets finansiering och verksamhet. Av överenskommel- sens 2 § framgår att parterna senast den 18 oktober ska träffa överens- kommelse om innehållet i respektive utvecklingsområde.
2 §
Parterna har diskuterat dessa frågor men konstaterar att tidplanen enligt 1 § inte är möjlig att fullfölja. Parterna är därför överens om att flytta fram tidpunkten för överenskommelse om innehållet i respek- tive utvecklingsområde till den 25 november 2013.
Vid protokollet
Xxx Xxxxxxxx
Justerat Justerat
Arbetsgivarverket OFR:s förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna
Xxxxxx Xxxxxxx Xxx Xxxx-Xxxxxxxxxx
Justerat Justerat
Saco-S Facket för Service och
Kommunikation (SEKO)
Xxxx Xxxxxxxxxxx Xxxx Xxxxxxxxx
Förhandlingsprotokoll
2014-01-14
Parter
Arbetsgivarsidan: Arbetsgivarverket
Arbetstagarsidan: OFR:s förbundsområden inom det statliga
förhandlingsområdet sammantagna Saco-S
Facket för Service och Kommunikation (SEKO)
Överlämnande av särskilda utveck- lingsområden till Partsrådet
Parterna har i förhandlingsprotokoll 2013-09-30 bland annat träffat överenskommelse om att partsgemensamt bedriva fyra utvecklings- områden. Parternas intention är att dessa fyra utvecklingsområden ska ligga till grund för inrättandet av arbetsområden inom Partsrådet.
Parterna önskar nu att dessa partsgemensamma arbeten bedrivs som fyra arbetsområden inom Partsrådet i enlighet med vad som anges i respektive bilaga enligt följande.
■ Centrala parters stöd till lokal lönebildning, bilaga 1
■ Centrala parters stöd till samverkan på lokal nivå, bilaga 2
■ Förändring och utveckling – ett konstant tillstånd, bilaga 3
■ Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv, bilaga 4
Styrgrupper
Arbetet inom respektive arbetsområde bör ledas av en partssamman- satt styrgrupp enligt vad som framgår under rubriken Arbetssätt i respektive bilaga.
Inom arbetsområdet Centrala parters stöd till lokal lönebildning bör parternas förhandlingsledningar, som tillika är Samarbetsrådets arbetsutskott, utgöra styrgrupp.
Till förslag till ledamöter i styrgrupperna för de tre övriga arbetsområ- dena anmäler parterna följande personer.
Centrala parters stöd till samverkan på lokal nivå: Xxx Xxxxxxxx (ordförande), och Xxx Xxxxx Xxxxxxxxxxxxxxxxx samt Xxxxx Xxxxxxxxx OFR/S,P,O, Xx Xxxxxx Saco-S och Xxxxx Xxxxxxxxxx XXXX.
Förändring och utveckling – ett konstant tillstånd: Xxxxxx Xxxxxxx, (ordförande) och Xxx Xxxxx Arbetsgivarverket samt Xxxxxxx Xxxxxxxx OFR/S,P,O, Xxxx Xxxxx Xxxx-S och Xxxxx Xxxxxxxxxx XXXX.
Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv: Xxxxxx Xxxxxxx (ordförande) och Xxxx Xxxxxxx Arbetsgivarverket samt Xxxxx Xxxxxxxx OFR/S,P,O, An- ders Lindström Saco-S och Xxxxxx Xxxxxxxxx XXXX.
Operativa resurser
Styrgrupperna kommer att ha behov av att kunna knyta operativa resurser till sig. Xxx arbetet kommer att bedrivas inom respektive om- råde kan skilja sig åt både utifrån styrgruppens sammansättning och omfattning och sammansättning av de operativa resurserna. Behov av operativa resurser och vilka personer som ska vara en sådan resurs bör därför avgöras av styrgruppen för respektive arbetsområde.
Parterna hemställer därför
att respektive styrgrupp får i uppdrag att snarast utarbeta förslag till verksamhetsplan med tillhörande budget för år 2014 samt behov av operativa resurser som tillställs Partsrådets styrelse för godkännande och finansiering samt
att Partsrådets styrelse fattar erforderliga beslut för att det parts- gemensamma arbetet enligt ovan ska kunna genomföras i form av arbetsområden inom Partsrådets regi.
Vid protokollet
Xxxxx Xxxxxxxx Xxxxxxxx
Justerat Justerat
Arbetsgivarverket OFR:s förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna
Xxxxxx Xxxxxxx Xxx Xxxx-Xxxxxxxxxx
Justerat Justerat
Saco-S Facket för Service och
Kommunikation (SEKO)
Xxxx Xxxxxxxxxxx Xxxx Xxxxxxxxx
48
Bilaga 1
Centrala parters stöd till lokal lönebildning
Bakgrund
Under förhandlingarna rörande Avtal 2013 har centrala parter diskute- rat behov av fortsatt stöd till lokala parter vad gäller hanteringen och utvecklingen av den lokala lönebildningen. Under den gångna avtals- perioden har ett sådant partsgemensamt arbete utgjort ett arbetsom- råde inom Partsrådets verksamhet.
Eftersom det är viktigt att verka för att den lokala lönebildningen ska ha en så hög kvalitet som möjligt är det angeläget att fortsätta ett
utvecklingsarbete i syfte att stödja olika delar av de lokala partsproces- serna inför – under – efter lönerevisionen likväl som att verka för en saklig lönesättning där dialogen kring medarbetarens nya lön har en hög kvalitet. En framgångsrik lokal lönebildningsprocess bygger på att alla aktörer, såväl lokala parter som chefer och medarbetare har kom- petens och förutsättningar att ta ansvar för sin del av processen.
Parterna konstaterar att de centrala ramavtalen skiljer sig åt på olika punkter. Det gäller avtalsperiodens längd och förhandlingsmodell men även andra delar. Det finns också delar som är gemensamma till ex- empel förberedelsearbete och avstämning. Behovet av utveckling och stöd till lokala parter kan vara gemensamt för samtliga parter men kan också se olika ut beroende på skillnader i avtalen eller beroende på hur utvecklingsbehovet bedöms hos respektive central part.
Inom följande områden kan utvecklingsarbete behöva ske i den om- fattning som samtliga parter gemensamt eller arbetstagarorganisation enskilt tillsammans med Arbetsgivarverket identifierar.
Uppdrag
1. Arbetet med det av parterna gemensamt utvecklade metod- stödet BESTA-vägen är genomfört och i huvudsak även imple-
menteringen av BESTA-vägen. Syftet med metodstödet är att det ska utgöra ett stöd för lokala parter i deras arbete att säkerställa att det inte föreligger osakliga löneskillnader och bygger på att det integreras i det lokala lönebildningsarbetet.
Parterna konstaterar att det kan finnas ett fortsatt behov av vissa insatser för att slutföra implementeringen av BESTA-vägen men också ett behov av viss vidareutveckling av metodstödet utifrån gjorda erfarenheter. I arbetet ska också ingå att ta fram förslag till hur övergången från utveckling och implementering till inte- grering i det lokala lönebildningsarbetet kan ske.
2. Arbeta med att ge exempel och kunskaper om vad som präglar ett framgångsrikt lokalt partsarbete i en lokal lönebildning som har en tydlig koppling till verksamhetsmål och resultat. Detta tar fokus på förberedelsearbetet.
3. Arbeta med att visa på exempel och ge kunskaper om behovet av att ha tillräckligt tempo i såväl förberedelsearbetet som genom- förandet av revisionen.
4. Arbeta med att öka kunskap och förmedla erfarenheter avseende förhandlingsordningen och dess tillämpning.
5. Arbeta med att ge stöd till lokala parter för att säkra en lokal lönebildning av hög kvalitet med en tydlighet i bedömningen av varje medarbetares skicklighet och resultat i förhållande till verksamhetens mål och resultat.
6. Arbeta med att förmedla kunskaper och annat stöd kring den återkommande dialogen mellan chef och medarbetare.
Arbetssätt
Det är parternas förhandlingsledningar som även fortsättningsvis bör utgöra styrgrupp för arbetet.
När det gäller punkterna 2–6 kan samtliga parter gemensamt identi- fiera aktiviteter för genomförande. Arbetsgivarverket kan även med enskild arbetstagarorganisation identifiera aktiviteter inom ramen för punkterna 2–6 för genomförande. I det senare fallet ska information
50 CENTRALA PARTERS STÖD TILL LOKAL LÖNEBILDNING
lämnas till styrgruppen om aktiviteten och till vilken eller vilka ovan- stående punkter den anses falla inom. Aktiviteten ska också hållas inom ramen för tillgänglig budget.
De olika arbetsområden som föreslås inrättas eller har ett pågående uppdrag inom Partsrådet har i många fall beröringspunkter i sina uppdrag. Det är därför viktigt att respektive arbetsområdes arbete be- drivs på ett sådant sätt att synergieffekter tas tillvara samt att det inte uppkommer oklarheter i budskapen till lokala parter.
Tidsram
Arbetet ska fortgå till och med den 31 december 2016.
Förutsättningar
Parterna utgångspunkt för det kommande arbetet, enligt ovan, är att det inom ramen för budgeten för arbetsområdet kan avsättas medel med lika stora summor för respektive arbetstagarorganisation, inrym- mande såväl medel för helt gemensamma aktiviteter som enskilda tillsammans med Arbetsgivarverket.
52
Bilaga 2
Centrala parters stöd till samverkan på lokal nivå
Parterna har under de gångna avtalsperioderna genomfört ett partsge- mensamt arbete rörande ”Stöd till lokal samverkan”. Parterna konsta- terar att det finns ett fortsatt behov av arbete inom området och att detta arbete behöver fokuseras kring en av de kärnfrågor som identi- fierats inom ramen för arbetet hittills, nämligen lokala parters roller. Centrala parter är därför överens om att arbetet ska bedrivas med utgångspunkt i nedanstående uppdragsbeskrivning.
Just nu pågår ett översynsarbete av nuvarande avtal Samverkan för utveckling vilket utgör grunden för det pågående partsgemensamma arbetet. Parternas förhandlingsledningar kommer därför, när ett nytt centralt ramavtal rörande samverkan är överenskommet, att se över och vid behov justera/komplettera nedanstående uppdragsbeskriv- ning.
Uppdrag
Dagens arbetsliv sätter allt större fokus på medarbetarens roll för verk- samhetens utveckling och då särskilt i dialogen med närmaste chef.
Utgångspunkten för samverkan/dialog är att den sker på den nivå där beslut fattas – ”på rätt nivå om rätt saker” – och utgör därmed ett stöd för verksamheten. Partssystemets mer formella roll och arbetsplat- sens mer dagliga dialog mellan chef och medarbetare är två delar av samverkan som naturligt kompletterar varandra. En utveckling som stöds av centrala parter men som, för att bli framgångsrik och tydlig, förutsätter en vilja till och förståelse för förändrade roller för samtliga aktörer på den lokala nivån.
Mot den bakgrunden ska ett arbete bedrivas som syftar till att ge stöd till lokala parter i deras diskussioner kring hur de, utifrån sina res- pektive roller, kan arbeta för att stödja och främja verksamheternas utveckling genom att diskutera.
■ Vilka förändrade krav ställer chef- och medarbetardialogen på den fackliga rollen på lokal nivå?
■ Vilka krav ställer den på chefers och andra arbetsgivarföre- trädares roll på lokal nivå?
■ Hur lokala parter kan skapa tillit och tydliga roller utifrån ovan som stödjer en önskvärd verksamhetsutveckling på lokal nivå?
De erfarenheter som detta arbete ger ska på lämpligt sätt spridas till lokala parter.
Arbetssätt
En styrgrupp bör tillsättas för arbetsområdet. För att få ett framgångs- rikt arbete bör parterna avsätta resurser till det kommande arbetet.
De olika arbetsområden som föreslås inrättas eller har ett pågående uppdrag inom Partsrådet har i många fall beröringspunkter i sina uppdrag. Det är därför viktigt att respektive arbetsområdes arbete bedrivs på ett sådant sätt att synergieffekter tas tillvara samt att det inte uppkommer oklarheter i budskapen till lokala parter. De centrala parterna kan utifrån uppnådda resultat besluta om kompletteringar av uppdraget likväl som de tidsmässiga förutsättningarna.
54 CENTRALA PARTERS STÖD TILL SAMVERKAN PÅ LOKAL NIVÅ
Bilaga 3
Förändring och utveckling
– ett konstant tillstånd
Under förhandlingarna rörande Avtal 2010 enades parterna om att ut- veckla stöd till lokala parter i deras arbete med att stärka bl.a. chefers och medarbetares förmåga och beredskap att leda och verka under ständig förändring och utveckling. Parterna konstaterade i samband med 2012 års avtalsrörelse att det arbete som därefter har bedrivits inom Partsrådets arbetsområde ”Förändring och utveckling
– ett konstant tillstånd” hade visat på att det fanns ett fortsatt behov av stöd. Överenskommelsen innebar att arbetet därför fortsatte att bedrivas till och med den 31 december 2013. Parterna konstaterar att det fortfarande finns behov av att arbeta vidare med stöd till lokala parter inom detta område. Parterna är därför överens som att fortsätta arbetet inom arbetsområdet utifrån nedanstående delvis förändrade uppdrag.
Uppdrag
Stöd till lokala parter ska tas fram som fokuserar på verksamheternas kontinuerliga förändrings- och utvecklingsarbete. Stödet ska utformas med syfte att inspirera lokala parter i arbetet med att skapa en för- ändrings- och utvecklingsorienterad miljö/kultur där metoderna för att nå verksamhetens mål kontinuerligt förbättras. I stödet till lokala parter ska följande områden belysas utifrån kopplingen till ett fram- gångsrikt kontinuerligt förändrings- och utvecklingsarbete.
■ Sprida exempel på verksamheter som har präglats av ett fram- gångsrikt kontinuerligt förändrings- och utvecklingsarbete och vilka faktorer och omständigheter som har varit betydelsefulla för det framgångsrika arbetet. Särskilt fokus ska riktas mot betydelsen av en väl fungerande dialog på alla nivåer.
■ Visa på kunskaper och förhållningssätt som generellt är väsent- liga för chefer och medarbetare för att leda och verka i en verk- samhet med ständig förändring och utveckling. Särskilt fokus
FÖRÄNDRING OCH UTVECKLING - ETT KONSTANT TILLSTÅND 55
ska riktas mot ledarskapets förutsättningar och behov av utveck- ling och mot medarbetarskapets förutsättningar och behov av utveckling.
■ Belysa sambandet mellan en strategisk kontinuerlig planering av kompetensförsörjningen och ett framgångsrikt kontinuerligt förändrings- och utvecklingsarbete. I det sammanhanget bör också kopplingen till och betydelsen av individens utvecklings- eller kompetensplan uppmärksammas.
■ Visa även på andra förutsättningar som har stor betydelse för ett framgångsrikt kontinuerligt förändrings- och utvecklingsarbete.
En viktig utgångspunkt är att ta del av de erfarenheter som gjorts i det hittills genomförda arbetet inom arbetsområdet och utifrån dessa er- farenheter utveckla stödinsatserna. Vidare förutsätts att kunskaperna, erfarenheterna och slutsatserna från det hittills genomförda arbetet inom arbetsområdet systematiseras, dokumenteras, sammanfattas och görs lättillgängligt för lokala parter där detta är möjligt och lämpligt.
Tidsram
Arbetet ska fortgå till och med den 31 december 2016.
Arbetsätt
En styrgrupp bör tillsättas för arbetsområdet. För att få ett framgångs- rikt arbete bör parterna avsätta resurser till det kommande arbetet.
De olika arbetsområden som föreslås inrättas eller har ett pågående uppdrag inom Partsrådet har i många fall beröringspunkter i sina uppdrag. Det är därför viktigt att respektive arbetsområdes arbete be- drivs på ett sådant sätt att synergieffekter tas tillvara samt att det inte uppkommer oklarheter i budskapen till lokala parter.
Bilaga 4
Arbetsmiljö ur ett partsperspektiv
I samband med Avtal 2012 kom parterna överens om att gemensamt arbeta med frågor kring arbetsmiljön för att stödja lokala parter i sitt arbete kring frågorna. Detta arbete har pågått till och med den 31 de- cember 2013. Inriktningen har varit arbetsmiljöfrågor med anknytning till hot och våld och säkerhetstänkande ur ett partsperspektiv. Under förhandlingarna rörande Avtal 2013 har parterna kommit överens om att fortsätta arbeta partsgemensamt med frågor kring detta men också att arbeta med arbetsmiljöutbildningar.
En god arbetsmiljö är en viktig framgångsfaktor för verksamheten och dess utveckling. De statliga verksamheterna är av skiftande karaktär och har olika förutsättningar och förhållanden kring arbetsmiljöfrå- gor. Arbetet med arbetsmiljöfrågor ska ske systematiskt och området är tydligt reglerat i författningar.
En företeelse som har fått ökat fokus är hot och våld mot anställda i de statliga verksamheterna. Att vara utsatt för hot och våld innebär ett angrepp både mot den enskilde medarbetaren och mot rättssamhället. Även andra riskfaktorer som ensamarbete kan påverka arbetssituatio- nen. Det är därför angeläget för centrala parter att gemensamt arbeta med frågor inom området för att stödja lokala parter i sitt arbete med att förebygga, samverka och hantera hot och våld i arbetet.
Uppdrag
■ Belysa på vilket sätt den fysiska och psykosociala arbetsmiljön, och därmed tryggheten i arbetet, påverkar förutsättningarna för förändrings- och utvecklingsarbete och arbetstidens förläggning, till exempel övertid. Särskilt fokus ska riktas mot betydelsen av att det dels finns stöd på alla nivåer inom den lokala arbets- givarens organisation, dels finns partsprocessade stöddokument eller metoder.
I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet riktas mot arbetsmiljöer där hot och våld kan förutses förekomma.
■ Belysa förekomsten av och risker med ensamarbete i arbets- miljöer där den anställde kan ha befogenheter att ingripa mot personer och därmed komma i fysisk kontakt med vederbörande på ett sätt som innebär en risk för hot eller våld.
■ I verksamheter med risk för hot och våld eller med hög säker- hetsnivå av andra skäl kan det finnas andra konsekvenser av detta som t.ex. behov av förberedelser och säkerhetskontroller eller liknande före arbetets början. Sambandet mellan risk och säkerhetsnivå å ena sidan och andra frågor som påverkar arbets- miljö å andra sidan bör belysas.
■ Arbeta fram partsgemensamma arbetsmiljöutbildningar och genomföra sådana. Det kan vara fråga om grundläggande utbild- ningar men också fördjupningsutbildningar. Dessa utbildningar ska ses som ett komplement till de utbildningar som redan genomförs. De ska inte ersätta väl fungerande befintliga utbild- ningar, men kan dock vara ett komplement i förekommande fall.
Utbildningarna ska ha det systematiska arbetsmiljöarbetet som grund. Inom ramen för utbildningarna ska på lämpligt sätt både frågor kring fysisk och psykosocial arbetsmiljö belysas, inklusive frågor kring hur ny tekniks användning i arbetet och tillgänglig- heten genom denna påverkar arbetsmiljön. Målgruppen för dessa arbetsmiljöutbildningar är skyddsombud och arbetsmiljöansva- riga hos arbetsgivarna. Syftet med denna del av uppdraget är att utveckla koncept på arbetsmiljöutbildningar, som både vad gäl- ler innehåll och kvalitet tar sikte på de krav som finns i lag och beaktar de avtal och de förhållanden som finns inom det statliga området. De partsgemensamma utbildningarna ska bidra till en utveckling av arbetsmiljöutbildningar och arbetsmiljöarbetet och i förlängningen arbetsmiljön inom det statliga området.
Utbildningar ska genomföras under perioden.
■ För det fallet att arbetet i någon eller några delar visar på behov av framtagande av gemensamma skrifter, stödmaterial, metoder
eller liknande kan även detta bli föremål för arbete inom arbets- området om alla parter är överens om detta.
Tidsram
Arbetet ska fortgå till och med den 31 december 2016.
Arbetssätt
En styrgrupp bör tillsättas för arbetsområdet. För att få ett framgångs- rikt arbete bör parterna avsätta resurser till det kommande arbetet.
De olika arbetsområden som föreslås inrättas eller har ett pågående uppdrag inom Partsrådet har i många fall beröringspunkter i sina uppdrag. Det är därför viktigt att respektive arbetsområdes arbete be- drivs på ett sådant sätt att synergieffekter tas tillvara samt att det inte uppkommer oklarheter i budskapen till lokala parter.
60
2014
Box 3267, 103 65 Stockholm
Tel 00-000 00 00, Fax 00-000 00 00
xxx.xxxxxxxxxxxxxxxxx.xx xxxxxxxxxxxxxxxxx@xxxxxxxxxxxxxxxxx.xx