Contract
AVTAL 2020|2021 MUSEI- OCH ARKEOLOGISK VERKSAMHET
1
KOMMUNAL | AKV | AKADEMIKERALLIANSEN 2020-11-01 - 2021-12-31
INNEHÅLL
Definitioner och förkortningar 3
Förkortningar i avtalstexten 4
§ 1 Avtalets omfattning 5
Annan reglering av avtalsinnehåll 5
§ 2 Anställningsform med mera 6
§ 3 Arbetstid 8
Övertidsersättning 10
Färdtidsersättning 13
Tillägg för obekväm arbetstid 14
Jour och beredskap 16
Tillägg vid förskjuten arbetstid med mera 17
§ 4 Skriftlig varning 19
§ 5 Anställningens upphörande och uppsägningstid 20
§ 6 Lönebestämmelser 23
Beräkning av avdrag vid ledighet del av månad 24
§ 7 Semester 26
§ 8 Ledighet 30
Ledighet och förmåner vid sjukdom med mera 30
Ledighet för vård av barn med mera 35
Ledighet för enskilda angelägenheter av vikt med mera 36
Ledighet och förmåner vid utbildning 37
§ 9 Pensionsförmåner, avtalsförsäkringar och trygghetsavtal 38
§ 10 Korrigering av preliminär lön 39
Bilaga 1 Kollektivavtal om korrigering av preliminär lön 40
Bilaga 2 Förteckning över övriga avtal inom KFS-området 42
Bilaga Avtal om studentmedarbetaranställning 43
Protokollsanteckningar 46
Tabell över kalenderdagsfaktorer 49
Tabell över semesterkoefficienter 52
Bilersättningsavtal – Bil 12 56
Traktamentsavtal - Trakt 13 60
Partsgemensamma kommentarer 67
Förhandlingsprotokoll Kommunal 69
Förhandlingsprotokoll AKV 74
Förhandlingsprotokoll AkademikerAlliansen 81
DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR
ARBETSGIVARORGANISATION Kommunala Företagens Samorganisation (KFS)
ARBETSGIVARE Företag/organisation som tillhör KFS
CENTRAL ARBETSTAGARORGANISATION
LOKAL ARBETSTAGARORGANISATION
Facklig riksorganisation
Lokal arbetstagarorganisation tillhörande central organisation
CENTRAL PART KFS samt facklig riksorganisation
LOKAL PART Arbetsgivare och arbetstagarorganisation. För Vision och Ledarna avser ”Lokal part” arbetsta- garorganisation vid företaget
CENTRAL FÖRHANDLING Förhandling mellan centrala parter
LOKAL FÖRHANDLING Förhandling mellan lokala parter
KOLLEKTIVAVTAL Kollektivavtal som tecknas av central arbets- tagarpart, eller av lokal arbetstagarpart med fullmakt från den centrala arbetstagarparten
LOKALT KOLLEKTIVAVTAL Lokalt kollektivavtal, som kan tecknas mellan
lokala parter, i frågor reglerade i detta avtal. Lokalt kollektivavtal tecknat med Kommunal; se särskild förklaring till annan reglering av avtalsinnehåll § 1 moment 2a
ENSKILD ÖVERENSKOMMELSE Överenskommelse som kan tecknas med
tjänsteman om frågor reglerade i detta avtal i enlighet med § 1 moment 2b
FASTSTÄLLELSE Då avtal eller överenskommelse inte träffas och reglerna styrs av avtal, lag, förordning eller föreskrift. Fastställelse avser ensidigt beslut av arbetsgivaren
AGS – KL/AGS Avtalsgruppsjukförsäkring
ATL Arbetstidslag
BIL 12 – KFS Avtal om bilersättning
FO – F 03 Förhandlingsordning för företag inom KFS-området
LAS Lag om anställningsskydd
MBL Lag om medbestämmande i arbetslivet
PA – KFS Pensionsavtal inom KFS
SEML Semesterlag
SJLL Lag om sjuklön
TFA – KL/TFA Trygghetsförsäkring vid arbetsskada
TGL – KL/TGL Tjänstegrupplivförsäkring
TRAKT 13 – KFS Avtal om traktamentsersättning
TILLÄMPNINGS- OMRÅDE
MOMENT 1 Avtalet gäller arbetstagare, som är anställd vid företag anslutet till Kommunala Företagens Samorganisation (KFS) inom företagets verksamhetsområde, om inte annat avtal gäller.
§1 MOMENT 2 ANNAN REGLERING AV AVTALSINNEHÅLL
LOKALT KOLLEKTIVAVTAL
ENSKILDA ÖVERENS- KOMMELSER
SÄSONGSAN- STÄLLDA
MOMENT 2A Allmänna anställningsvillkoren är dispositiva för lokala parter.
För Kommunal gäller följande:
Allmänna anställningsvillkoren är dispositiva för lokala parter. Parterna ska komma överens om uppsägningstid för lokala avtal. Om delar av löneutrymmet används för andra åtgärder än lönepåslag i enlighet med detta moment upphör det lokala avtalet att gälla tidigast när det centrala avtalet löper ut.
MOMENT 2B (gäller inte Kommunal) Arbetsgivare och arbets- tagare får träffa överenskommelse om annan reglering avseende branschavtalets allmänna anställningsvillkor där så anges.
Sådan överenskommelse ska vara skriftlig med en ömsesidig uppsägningstid av tre månader och ska ses över årligen.
För säsongsanställda inom fritids- och turistbranschen kan lokala överenskommelser om lön/allmänna villkor träffas där parterna finner så erforderligt på grund av särskilda omständig- heter.
§ 2 ANSTÄLLNINGSFORM MED MERA
ANSTÄLLNINGS- FORM MED MERA
PROVANSTÄLL- NING
Lagen om anställningsskydd (LAS) gäller med följande avvi- kelser.
Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras.
MOMENT 1:1 Arbetstagare anställs tillsvidare eller tidsbegränsat med följande avvikelser.
MOMENT 1:2 För Kommunal och Vision gäller följande:
Arbetstagare får efter skriftlig överenskommelse med arbets- givaren avstå sin intjänade tillsvidareanställning för en period om högst sex månader. Lokal part ska informeras. Anställning- en kan därefter ånyo övergå till en tillsvidareanställning enligt denna regel.
Arbetstagare kan på nytt avstå tillsvidareanställning enligt denna regel.
MOMENT 1:3 Arbetstagare ska anställas tillsvidare i projekt, som är helt finansierade med externa medel, om projektet utgör en egen turordningskrets enligt § 5 mom 10.
Tjänster som ingår i ett sådant projekt ska på förhand stämmas av med lokal arbetstagarorganisation och protokollföras. Sak- nas lokal arbetstagarorganisation avstäms med berörd central arbetstagarorganisation.
MOMENT 2 Provanställning kan ske enligt LAS 6 §. Provan- ställningen kan förlängas motsvarande tid arbetstagaren inte kunnat fullgöra arbete på grund av giltig frånvaro.
VIKARIE MOMENT 3 Vikarie är också arbetstagare som, efter det att annan arbetstagare slutat, anställts för att helt eller delvis sköta dennes arbetsuppgifter intill dess att efterträdare utsetts.
FERIEANSTÄLL- NING OCH STUDENT- MEDARBETAR- ANSTÄLLNING
MOMENT 4 Skolungdom och andra studerande får under ferier anställas för viss tid, viss säsong eller visst arbete, under en sammanhängande tid av högst tre månader. Studerande enligt 6 kap 2 § högskoleförordningen får anställas för viss tid (gäller inte Kommunal).
Anmärkning
För villkor kring studentmedarbetaranställning se bilaga Avtal om studentmedarbetaranställning.
FÖRETRÄDESRÄTT MOMENT 5 Prov-, ferie- och studentmedarbetaranställning kvalificerar inte till företrädesrätt till återanställning.
MOMENT 6 Företrädesrätt till återanställning gäller inte vikariat som bedöms bli högst 14 dagar.
MOMENT 7 Företrädesrätt till återanställning gäller inte till anställning, som behöver disponeras för omplacering.
SKRIFTLIGT AN- SPRÅK
MOMENT 8 För att behålla sin företrädesrätt ska arbetstagare skriftligt anmäla anspråk på företrädesrätten senast inom en månad efter anställningens upphörande.
BISYSSLOR MOMENT 9 Arbetstagare ska på begäran anmäla bisyssla och lämna de uppgifter, som arbetsgivaren anser behövs, för att bedöma bisysslan. Arbetsgivaren får förbjuda bisysslan om arbetsgivaren bedömer att bisysslan antingen hindrar eller på- verkar arbetstagarens sätt att utföra sitt arbete eller konkurrerar med arbetsgivarens verksamhet. Förtroendeuppdrag i fackliga, politiska eller ideella organisationer är inte bisyssla.
§ 3 ARBETSTID
GENOMSNITTLIG ARBETSTID
ARBETSTID FÖRLAGD TILL HELGER
Arbetstidslagen (ATL) gäller med nedan angivna avvikelser.
Då företag inom besöksnäringen oftast har en speciell ka- raktär bör lokalt kollektivavtal tecknas i de fall arbetstidens förläggning måste anpassas till verksamhetens förutsättningar och därigenom öka möjligheterna till flexiblare arbetstider för respektive anställd. Lokala avtal om andra begränsningsperio- der kan träffas.
Årsarbetstid, arbetstidsutrymme inom olika begränsningspe- rioder och flexiblare arbetstider, som möjliggör andra anställ- ningsvillkor är aktiva verktyg i arbetsanpassningen.
Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras. Finns inte lokalt avtal enligt ovan gäller moment 1:1.
MOMENT 1:1 Den ordinarie arbetstiden får inte överstiga 40 timmar per helgfri vecka i genomsnitt under en begränsnings- period om högst sexton veckor.
Om helgdag infaller på någon av dagarna måndag–lördag (så kallad lätthelgdag) minskas arbetstiden sådan vecka med antalet ordinarie arbetstimmar som annars skulle fullgjorts sådan dag.
Helgdag enligt ovan är också påsk-, pingst-, midsommar-, jul- och nyårsafton.
År då den 6 juni inträffar en lördag eller söndag har heltids- anställd arbetstagare med arbetstid förlagd till dagtid mån- dag-fredag rätt till en dags ledighet (deltidsanställd i propor- tion). Som förutsättning gäller att arbetstagaren är anställd den 6 juni det året och inte är sjuk- eller tjänstledig.
MOMENT 1:2 Ordinarie arbetstid som är förlagd till vardag såväl som söndag och helgdag eller till vardag och helgdag är för heltidsanställd i genomsnitt 38 timmar och 15 minuter per vecka under tillämplig begränsningsperiod. Omfattar den or- dinarie arbetstiden inte samtliga lätthelger, ska denna faststäl- las i proportion till antalet sådana dagar under kalenderåret.
TRESKIFTSARBETE MOMENT 1:3 Vid kontinuerligt treskiftsarbete är arbetstiden i genomsnitt 34 timmar och 20 minuter och vid intermittent treskiftsarbete 36 timmar och 20 minuter.
ENSKILDA ÖVER- ENSKOMMELSER
ARBETSTIDSFÖR- LÄGGNING
DELTIDSAN- STÄLLD
MOMENT 1:4 Arbetsgivare och arbetstagare får träffa överens- kommelse om arbetstidens förläggning. En sådan överens- kommelse ska bygga på de regler som framgår av 3 § ATL
För medlemmar i Kommunal ska sådan överenskommelse godkännas av berörd facklig organisation på företaget.
MOMENT 1:5 Förläggning av ordinarie arbetstid, jour och beredskap bör vid behov anges i schema eller dylikt, som över- enskommes med företrädare för lokal arbetstagarorganisation.
Förläggning av arbetstid i schema kan behandlas vid lokal förhandling. Skriftlig begäran om förhandling ska ske hos ar- betsgivaren inom tio dagar från det att arbetstagarorganisatio- nen fått arbetsgivarens schemaförslag. Om inte detta sker eller den lokala förhandlingen avslutas utan att parterna är överens fastställer arbetsgivaren förläggningen av arbetstiden, med iakttagande av bestämmelser för arbetstid och förläggning.
Förhandling om arbetstid, enligt momenten 1:4 och 1:5, kan endast föras som lokal förhandling.
MOMENT 1:6:1 Vid bestämmande av sysselsättningsgrad för tillsvidareanställd arbetstagare ska eftersträvas att arbetstiden uppgår till minst 17 timmar per vecka.
MOMENT 1:6:2 För Vision och Saco-förbundens medlemmar gäller:
Deltidsanställd arbetstagare som så önskar kan tillåtas arbeta mer än ATLs tak om 50 timmar/månad. Om mertiden förutses vara mer än en månad, utfärdas istället ett ytterligare anställningsavtal. ATLs mertidstak om 200 timmar/kalender- år gäller även fortsättningsvis.
AVVIKELSE MOMENT 1:7 Oavsett vad som sägs i ATL gäller följande:
a) rast får under nattjänstgöring utbytas mot måltidsuppehåll,
b) studieledighet anses inte som arbetad tid,
c) förlängd arbetstid på grund av vikariat anses inte som mertid,
d) förskjuten arbetstid eller byte av schema anses inte som mer- eller övertid,
e) ordinarie arbets-, jour-, över- och mertid kan beräknas per kalendermånad,
AVVIKELSE GENOM KOLLEKTIVAVTAL
ANNAN REGLERING
f) för arbetstagare som fullgör beredskap, jourtid och nöd- fallsövertid får den sammanlagda arbetstiden under varje period om sju dagar uppgå till högst 48 timmar i genom- snitt under en begränsningsperiod om högst sex månader,
g) för arbetstagare som arbetat 200 timmar allmän övertid under kalenderåret är det möjligt att återföra högst 50 timmar allmän övertid om den anställde under kalenderåret tagit ut motsvarande antal timmar övertidskompensation i ledig tid. Lokal arbetstagarorganisation ska informeras om återförandet innan detta får ske,
h) uttag av extra övertid enligt 8a § ATL skall föregås av lokal förhandling.
MOMENT 1:8 Lokalt kollektivavtal får träffas
a) om annat uttag av övertid och annan begränsningsperiod för övertid, 8 § ATL,
b) om annat uttag av mertid, 10 § andra stycket ATL,
c) om undantag från reglerna om nattvila, 13 § andra stycket ATL,
d) om annan reglering av bestämmelserna om dygnsvila och veckovila, inom ramen för EG-direktivet, 13 § första stycket och 14 § ATL.
MOMENT 1:9 Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras
a) om annat än att likställa kompensationsledighet med arbe- tad tid, 7 § andra stycket ATL,
b) om annan förläggning av raster, 15 § tredje stycket ATL,
c) om utbyte av rast mot måltidsuppehåll i andra fall än ovan, 16 § ATL.
§ 3 MOMENT 2 ÖVERTIDSERSÄTTNING
ÖVERTIDSARBETE MOMENT 2:1 Heltidsanställd arbetstagare, som enligt detta av- tal har fastställd arbetstid och utför arbete på tid överstigande den fastställda tiden, äger rätt till ersättning för övertidsarbete under förutsättning att övertidsarbetet beordrats på förhand. Endast efter godkännande av behörig överordnad kan ersätt- ning utges för övertidsarbete, som inte kunnat beordras på förhand.
BERÄKNING AV TID
KOMPENSA- TIONSLEDIGHET
Anmärkning
Beordran att utföra övertidsarbete ska så långt möjligt lämnas senast fyra timmar före den ordinarie arbetstidens slut.
Arbetsgivare och arbetstagarorganisation får träffa kollektiv- avtal om undantag från rätt till kompensation för övertidsar- bete. Med arbetstagare som får fast kontant lön kan arbetsgi- vare träffa överenskommelse om att arbetstagare inte ska ha rätt till kompensation för övertidsarbete. Överenskommelsen ska innehålla kompensation i form av extra semesterdagar och/eller högre lön.
MOMENT 2:2 Enskild överenskommelse, enligt ovan, ska främst gälla för arbetstagare i chefsställning eller arbetstagare som har okontrollerbar arbetstid eller frihet i arbetstidens förläggning. Sådan överenskommelse ska vara skriftlig med en ömsesidig uppsägningstid av tre månader och ses över årligen.
MOMENT 2:3 För övertidsarbete enligt ovan under två timmar närmast före och efter ordinarie arbetstid – enkel övertid– utges ersättning för varje övertidstimme med 1,5 timmes ledighet eller med belopp som framgår nedan.
För övertidsarbete under annan tid – kvalificerad övertid– utges ersättning för varje övertidstimme med två timmars ledighet eller med belopp som framgår nedan.
Om övertidsarbete utförts både före och efter ordinarie arbets- tid ska den tid, som sammanlagt överstiger två timmar, utgöra kvalificerad övertid.
Vid beräkning av övertidsarbete enligt detta moment ska påbörjad halvtimme anses som fullgjord halvtimme. Då övertidsarbete påbörjas före klockan 05.00 ska, oberoende av vad som ovan sägs, ersättning för kvalificerad övertid utges för arbete utfört under de två timmarna närmast före ordinarie arbetstidens början. Som övertidsarbete betraktas inte tid, som tas i anspråk genom ändrad förläggning eller förskjutning av arbetstiden.
MOMENT 2:4 Arbetsgivaren har ett ansvar för planering av verksamhet, arbete, arbetstid och ledigheter. Detta ansvar betyder också att möjligheter ska skapas för arbetstagarna att kunna utnyttja sin rätt till ledighet i full omfattning och till vila och rekreation.
DELTIDSAN- STÄLLD
KOMPENSATION FÖR ÖVERTIDS- ARBETE OCH MERTIDSTJÄNST- XXXXXX
Om arbetsgivare och arbetstagare kommer överens om att övertidskompensation ska tas ut i form av ledig tid, ska arbets- givaren, efter skälig varseltid, särskilt beakta även arbetstaga- rens önskemål om tidpunkt för ledigheten.
Kompensationsledighet får sparas med högst 40 timmar. Kompensationsledigheten bör tas ut i så nära anslutning till övertidsarbetet som möjligt.
Vid anställningens avslutande betalas sparad kompensations- ledighet ut med motsvarande mertidslön per sparad timme.
MOMENT 2:5 Deltidsanställda arbetstagare, som arbetar mer än den avtalade tjänstgöringstiden, får med nedan angivet undantag, mertidslön härför enligt bestämmelserna nedan. Efter överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstaga- re kan mertidstjänstgöring i stället ersättas med ledighet av motsvarande längd.
Deltidsanställd arbetstagare, som arbetar mer än tjänstgö- ringsmåttet för motsvarande heltidsanställning, får kompen- sation för detta under samma förutsättningar och efter samma grunder som gäller för heltidsanställd.
Oberoende av om den fastställda tjänstgöringstiden fullgjorts eller inte ska följande gälla:
a) tjänstgöring på lör-, sön- och helgdag som inte är ordinarie arbetstid och under beordrad jour eller beredskap anses som kvalificerad övertid samt
b) arbetstid som överstiger åtta timmar per dag– eller i schema upptagen längre ordinarie arbetstid– utgöra arbete på övertid.
Övertidskompensation och mertidslön utges per timme enligt nedan:
Mertidslön 120 procent | ||
Enkel övertid | 180 procent av | månadslönen |
Kvalificerad övertid | 240 procent | 165 |
Anmärkning
För deltidsanställd arbetstagare ska månadslönen uppräknas till lön som om arbetstagaren är heltidsanställd med full ordinarie arbetstid.
Ersättningen inbegriper semesterlön och semesterersättning med belopp som förutsätts i SemL.
§ 3 MOMENT 3 FÄRDTIDSERSÄTTNING
FÄRDTIDS- ERSÄTTNING
ORDINARIE ARBETSTID
MOMENT 3:1 Arbetstagare som under inrikes tjänsteresa utom den vanliga verksamhetsorten färdas under tid, som inte utgör ordinarie arbetstid, får färdtidsersättning enligt vad som nedan anges och med belopp som framgår nedan. Arbetsta- gare får inte färdtidsersättning för tid, för vilken mertidslön, ersättning för övertidsarbete eller annan ersättning än trakta- mentsersättning utges.
Med tjänsteresa och den vanliga verksamhetsorten avses detsamma som i traktamentsavtalet (Trakt-13).
MOMENT 3:2 Om arbetstagaren saknar bestämd ordinarie arbetstid, utges inte färdtidsersättning för tid mellan klockan
08.00 och 17.00 måndag-fredag, såvida tiden inte infaller under helgdag, midsommar-, jul- eller nyårsafton.
NATTRESA MOMENT 3:3 Färdtidsersättning utges inte för sådan tid mellan klockan 22.00 och 06.00 då arbetstagaren disponerar sovplats på tåg eller hyttplats på fartyg.
VÄNTETID MOMENT 3:4 Väntetid som föranleds av tillfälligt uppehåll eller avbrott i färden (tågbyte eller annat byte av färdmedel) likställs med färdtid.
OMFATTNING MOMENT 3:5 Färdtidsersättning utges endast för färdtid och i föregående stycke nämnd väntetid, som sammanlagt varar minst 30 minuter.
Färdtidsersättning utges för färdtid och väntetid som är för- svarlig med hänsyn till den avsedda förrättningen, resekostna- den och kommunikationsmöjligheterna.
FÄRDTIDSERSÄTTNING | ||
För de första 10 timmarna under en kalendervecka | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 69,90 kr/tim 71,80 kr/tim |
För tid därutöver under kalen- derveckan | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 139,60 kr/tim 143,40 kr/tim |
Den sammanlagda färd- och väntetiden per kalendervecka framräknas och avrundas i förekommande fall till hela och halva timmar, varvid påbörjad halvtimme räknas som hel halvtimme.
Ersättningen inbegriper semesterlön och semesterersättning med belopp som förutsätts i SemL.
§ 3 MOMENT 4 TILLÄGG FÖR OBEKVÄM ARBETSTID
OBEKVÄM ARBETSTID
MOMENT 4:1 Arbetstagare, vars tjänstgöringsskyldighet fast- ställs enligt schema eller därmed jämförlig handling och som fullgjort sådan tjänstgöring på obekväm tid, som inte utgör övertidsarbete, erhåller tillägg för obekväm arbetstid.
Arbetstagare, vars ordinarie arbetstid är förlagd till vardag såväl som sön- och/eller helgdag, ska få tillägg för obekväm arbetstid även när arbetet är mertidstjänstgöring eller arbete på övertid.
Då företag inom branschen oftast har en speciell karaktär avseende arbetstidens förläggning kan lokalt kollektivavtal tecknas, exempelvis om fast ersättning, så att anpassning kan ske till verksamhetens behov och organisation.
Finns inte lokalt avtal enligt ovan gäller moment 4:2.
Anmärkning
Vid övertidsarbete under beredskap utges inte tillägget.
SAMORDNING MOMENT 4:2 Utges på grund av arbetstidens förläggning annan kontant ersättning ska tillägget minskas med denna eller i före- kommande fall helt bortfalla.
TILLÄGG FÖR OBEKVÄM ARBETSTID O-TILLÄGGSTID A (STORHELG) | ||
Tid från kl 18.00 på skärtorsda- gen till kl 07.00 på dagen efter annandag påsk Tid från kl 18.00 på dag före pingst-, midsommar-, jul- eller nyårsafton till kl 07.00 på vardag utom lördag närmast helgdagsaftonen | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 102,90 kr/tim 105,70 kr/tim |
Tid från kl 19.00 fredag som ej omfattas av O-tilläggstid A till kl 07.00 måndag Tid från kl 16.00 vardag när- mast före trettondag jul, första maj, Kristi himmelfärdsdag, 6 juni eller alla helgons dag till kl 07.00 vardag närmast efter trettondag jul, första maj, Kristi himmelfärdsdag, 6 juni eller alla helgons dag. Tid från kl 00.00 till kl 24.00 på vardag som både föregås och efterföljs av sön- eller helg- dag, varvid jul- och nyårsafton jämställs med helgdag. | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 54,70 kr/tim 56,20 kr/tim |
O-TILLÄGGSTID C (VARDAG NATT) | ||
(Dock inte i fall som avses med O-tilläggstid A eller B) Tid från kl 22.00 till kl 24.00 måndag till torsdag samt från kl 00.00 till kl 06.00 tisdag till fredag | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 43,80 kr/tim 45,00 kr/tim |
O-TILLÄGGSTID D (VARDAG KVÄLL) | ||
(Dock inte i fall som avses med O-tilläggstid A eller B) Tid från kl 20.00 till kl 22.00 på vardag | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 21,90 kr/tim 22,50 kr/tim |
O-tilläggstid kategori A, B, C respektive D samman räknas var för sig. Sammanräknad tid per avlöningsperiod av vardera slaget avrundas i förekommande fall till hela och halva tim- mar, varvid påbörjad halvtimme räknas som hel halvtimme.
O-tillägg utges ej för sammanräknad avrundad tid understi- gande en timme per avlöningsperiod.
Ersättningen inbegriper semesterlön och semestersättning med belopp som förutsätts i SemL.
§ 3 MOMENT 5 JOUR OCH BEREDSKAP
JOUR OCH BEREDSKAP
MOMENT 5:1 Med jour avses att arbetstagare utöver fastställd ordinarie arbetstid står till arbetsgivares förfogande på arbets- stället för att vid behov omedelbart utföra arbete.
Med beredskap avses att arbetstagare utöver fastställd ordi- narie arbetstid står till arbetsgivares förfogande i bostaden eller på annan godkänd plats, för att vid behov utan dröjsmål kunna utföra arbete.
Jour och beredskap bör förekomma endast i den omfattning som är nödvändig. Valet mellan jour och beredskap ska av arbetsgivare göras enbart med hänsyn till vad verksamheten kräver.
Om arbetstagaren inte erhållit veckovila kompenseras det med en dags ledighet utan löneavdrag. Ledigheten ska normalt förläggas i anslutning till nästkommande veckovila/veckoslut.
Arbetstagaren ska anses ha veckovila under frånvaro för tjänstledighet, kompensationsledighet, arbetstidsåtgärder (ATK) samt under helgdagar och fridagar.
ERSÄTTNING FÖR JOUR | ||
För tid som uppgår till högst 50 timmar under kalendermå- naden | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 38,40 kr/tim 39,50 kr/tim |
För tid därutöver under kalen- dermånaden | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 76,90 kr/tim 79,00 kr/tim |
ERSÄTTNING FÖR BEREDSKAP | ||
För tid som uppgår till högst 150 timmar under kalender- månaden | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 16,80 kr/tim 17,30 kr/tim |
För tid därutöver under kalen- dermånaden | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 30,80 kr/tim 31,70 kr/tim |
Anmärkningar
För jour eller del därav, förlagd till tid som nedan anges ska ersättningen enligt ovan förhöjas med 100 %
Tid från kl 19.00 fredag till kl 07.00 måndag.
Tid från kl 19.00 på skärtorsdagen till kl 07.00 på dagen efter annandag påsk.
Tid från kl 19.00 på dag före pingst-, midsommar-, jul- eller nyårsafton till kl 07.00 på vardag närmast efter helgdagsafto- nen.
Tid från kl 00.00 till kl 24.00 på dag som både föregås och efterföljs av sön- eller helgdag, varvid jul- och nyårsafton jäm- ställes med helgdag.
Tid från kl 16.00 vardag – ej lördag – närmast före trettondag jul, första maj, Kristi himmelfärdsdag, 6 juni eller alla helgons dag till kl 07.00 vardag närmast efter helgdagen.
För jour och beredskap, som fullgöres mellan tidpunkten för den fastställda arbetstidens början en arbetsdag och motsva- rande tidpunkt nästkommande arbetsdag, utges ersättning för lägst åtta timmar, i förekommande fall minskade med arbets- timmar, som fullgjorts under beredskap.
Om arbetstagare, som inte är berättigad till kompensation för övertidsarbete, fullgör tjänstgöring under jour och beredskap äger arbetstagaren bibehålla jour- respektive beredskapsersätt- ningen.
Vid inställelse för tjänstgöring på arbetsställe och återfärd där- ifrån under ålagd beredskap utges ersättning för resekostnader enligt samma grunder som anges i reseavtalet.
Ersättningarna inbegriper semesterlön och semesterersättning med belopp som förutsätts i SemL.
§ 3 MOMENT 6 TILLÄGG VID FÖRSKJUTEN ARBETSTID MED MERA
TILLÄGG MOMENT 6:1 Beordras arbetstagare, som tjänstgör enligt visst schema, att tjänstgöra enligt annat schema, ska den i sistnämn- da schema fastställda arbetstiden utgöra ordinarie arbetstid.
Detsamma gäller då arbetstiden i schemat förskjutes genom tidigare- eller senareläggning av arbetstiden eller genom ändrad fridagsförläggning.
Tillsägelse om ändring av den ordinarie arbetstiden ska ske så snart som möjligt, dock senast dagen före den avsedda ändring- en.
LÖNETILLÄGG MOMENT 6:2 Tillägg till lönen utges under tio dagar från till- sägelsen – för arbetad tid som enligt näst föregående schema skulle varit fritid – med belopp som framgår av lönebilaga.
Avser ändringen av den ordinarie arbetstiden att gälla för viss tid utges inte tillägget vid återgång till näst föregående schema.
Anmärkning
Tillägget utges inte samtidigt med mertidslön, övertidskom- pensation eller om olika lång ordinarie arbetstid avtalas för olika delar av året.
TILLÄGG VID FÖRSKJUTEN ARBETSTID | ||
För dag som enligt näst föregå- ende schema skulle varit fridag | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 85,50 kr/tim 87,80 kr/tim |
För övrig tid | Fr o m 2019-04-01 Fr o m 2021-04-01 | 41,90 kr/tim 43,10 kr/tim |
Under de två första kalenderdagarna ska tillägget förhöjas med 50 %.
Den sammanlagda tiden för vilken tillägg utges samman- räknas var för sig per avlöningsperiod och avrundas i före- kommande fall till hela och halva timmar varvid påbörjad halvtimme räknas som hel halvtimme.
Ersättningen inbegriper semesterlön och semesterersättning med belopp som förutsätts i SemL.
FEL ELLER FÖRSUMMELSE
MOMENT 1 Arbetstagare som i anställningen gjort sig skyldig till fel eller försummelse kan tilldelas skriftlig varning.
Innan varning meddelas ska den anställdes lokala fackliga organisation varslas och den anställde underrättas om den tilltänkta åtgärden. Organisationen har rätt till överläggning, som ska påkallas senast sju kalenderdagar efter underrättelsens mottagande.
Beslut om skriftlig varning ska meddelas på sådant sätt att tvekan inte kan uppstå om anledning till och innebörd av åtgärden.
§ 5 ANSTÄLLNINGENS UPPHÖRANDE OCH UPPSÄGNINGSTID
UPPSÄGNINGS- TID
SÄRSKILD UPP- SÄGNINGSTID
ANNAN UPP- SÄGNINGSTID
Lagen om anställningsskydd (LAS) gäller, med följande avvi- kelser. Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras.
MOMENT 1 Uppsägningstider följer av LAS, om inte annat anges.
Anmärkning
I samband med uppsägning på grund av arbetsbrist ska arbetsgivaren enligt 47 § Lagen om arbetslöshetsförsäkring på begäran utfärda s k arbetsgivarintyg.
MOMENT 2 Arbetsgivare och arbetstagare kan träffa överens- kommmelse om en ömsesidig uppsägningstid om tre måna- der. Har arbetsgivaren en längre uppsägningstid enligt LAS eller avtal gäller dock denna.
MOMENT 3 Gäller endast anställda med anställningsavtal enligt detta avtal som ingåtts före 1998-09-01 och som gäller fortlöpande eller förlängs utan avbrott.
Tillsvidareanställd med sammanhängande anställning sedan minst 12 månader, enligt detta avtal, har följande uppsäg- ningstider:
a) vid uppsägning från arbetsgivarens sida: 6 månader,
b) vid uppsägning från arbetstagarens sida: 3 månader.
Arbetsgivare får för särskilt fall besluta att nämnda uppsäg- ningstider ska gälla även för arbetstagare med kortare anställ- ningstid.
För arbetstagare som varit anställd hos arbetsgivaren under minst 15 år, eller fyllt 40 år och varit anställd under minst 10 år, är uppsägningstiden 12 månader, om uppsägningen beror på ändrad arbetsorganisation, att arbetsuppgifterna har
upphört, att arbetstagaren är färdigrehabiliterad eller arbetsta- garens sjukdom.
Uppsägning ska vara skriftlig.
MOMENT 4 Arbetstagare vid företag som blir medlemmar i KFS bibehåller de uppsägningstider som gällde före övergång- en till detta avtal, om inte annan överenskommelse träffas i samband med inrangeringsförhandlingar.
UPPSÄGNINGS- TID VID TIDS- BEGRÄNSADE ANSTÄLLNINGAR
LÄMNAD AN- STÄLLNING
PENSIONS- AVGÅNG
OMREGLERING AV ANSTÄLL- NINGEN
MOMENT 5:1 För tidsbegränsade anställningar gäller en ömse- sidig uppsägningstid av en månad. Uppsägning från arbetsgi- varen förutsätter saklig grund enligt LAS.
Om tidsbegränsad anställning som vikariat eller allmän viss- tidsanställning, som varar längre än 12 månader, utan saklig grund skall bringas att upphöra före den tid som avsetts vid anställningstillfället gäller ömsesidig uppsägningstid om en månad från arbetsgivarens och den anställdes sida.
En sådan underrättelse får dock ej lämnas efter det att tre månader förflutit från anställningens tillträdande. Om det är arbetsgivaren som önskar att avbryta vikariat eller den allmän- na visstidsanställningen i förtid ska lokal facklig organisation kontaktas.
MOMENT 5:2 För studentmedarbetaranställning gäller en ömse- sidig uppsägningstid av en månad. Uppsägningen kräver inte saklig grund enligt LAS.
MOMENT 6 Arbetstagare, som lämnar sin anställning utan att iaktta stadgad uppsägningstid, samt arbetstagare som bryter sin visstidsanställning, mister innestående anställningsförmåner, högst med belopp motsvarande lönen för 14 kalenderdagar.
MOMENT 7 Om inte annat följer av pensionsbestämmelser är arbetstagaren skyldig att utan uppsägning lämna sin anställ- ning vid utgången av kalendermånaden under vilken arbetsta- garen fyller 68 år.
MOMENT 8 Får arbetstagaren rätt till partiell sjukersättning som inte är tidsbegränsad, kan arbetsgivaren besluta om omreglering av anställningen i förhållande till graden av sjukersättning. Omregleringen ska ske utifrån verksamhetens krav och arbetstagarens arbetsförmåga. Om sjukersättning helt upphör genom att arbetsförmågan inte längre är nedsatt ska arbetsgivaren pröva om ny omreglering av anställningsvill- koren är möjlig.
ANSTÄLLNINGS- FÖRMÅNER UNDER UPPSÄG- NINGSTID
TURORD- NINGSKRETS VID EXTERNT FINANSIERADE PROJEKT
MOMENT 9 Om arbete inte kan erbjudas arbetstagare under uppsägningstiden beräknas anställningsförmåner enligt följande:
Till vad som enligt 12 § LAS anges som ”lön och andra an- ställningsförmåner” ska räknas samtliga i kollektivavtal eller enskilda överenskommelser upptagna löne- och anställnings- förmåner, varvid:
a) jour- och beredskapsersättning samt tillägg för obekväm arbetstid beräknas till vad arbetstagare enligt gällande arbetstidsschema eller jour- och beredskapslista skulle ha erhållit.
b) ackordslön beräknas till vad arbetstagare genom utförande av sitt ordinarie arbete skulle ha erhållit,
c) tantiem beräknas till genomsnittligt tantiem per timme och individ.
MOMENT 10 Tjänster inom projekt som är helt finansierade med externa medel under en begränsad tid, som är längre än den angivna tiden för konvertering till tillsvidareanställning i
§ 5 LAS, Lagen om anställningsskydd, utgör en egen turord- ningskrets.
§ 6 LÖNEBESTÄMMELSER
Inledande löneprinciper
Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras.
LÖNEPRINCIPER MOMENT 1:1 Lönesättningen är individuell och kan vara differentierad. Lönen bestäms med hänsyn till ansvar och svårighetsgrad i arbetsuppgifter och den enskildes sätt att uppfylla dessa. Ledningsförmåga, omdöme, initiativförmåga, ekonomiskt ansvar, samarbetsförmåga samt idérikedom och innovationskraft beaktas vid lönesättningen. Lönen ökar med stigande ansvar och svårighetsgrad och med arbetstagarens prestation och duglighet. Även marknadskrafterna påverkar löneavvägningen. Samma principer för lönesättningen ska gälla för kvinnor och män, liksom för yngre och äldre arbets- tagare. Det är ett gemensamt ansvar för arbetsgivare, arbets- tagare och arbetstagarorganisation att få bort könsrelaterade orättvisor på arbetsplatserna.
Det finns ett naturligt samband mellan arbetstagarens kompe- tensutveckling och löneutveckling.
LOKALA GRUNDER/ LÖNEBILDNING
AVLÖNINGSFÖR- MÅNER
FAST
KONTANT LÖN/ MÅNADSLÖN
LÖN TILL AN- STÄLLD DEL AV MÅNAD
MOMENT 1:2 Parterna utgår från att alla arbetstagare bidrar till tillväxten i ett företag. En förutsättning för en framgångsrik verksamhet i företaget är en värdefull och engagerad insats av arbetstagare på alla nivåer i företaget.
MOMENT 1:3 Avlöningsförmåner är de ersättningar som arbets- givare har att utge enligt kollektivavtal och enskilda överens- kommelser.
Avlöningsförmåner utges från och med den dag arbetstagare, enligt anställningsbevis, tillträder anställningen till och med den dag anställningen upphör.
MOMENT 1:4 Arbetstagare, anställd för tre månader eller mer, får lön och eventuella fasta lönetillägg för kalendermånad om inte annat överenskommes mellan arbetsgivare och arbetsta- gare.
MOMENT 1:5 Lön för del av kalendermånad, beräknas för må- nadsavlönad arbetstagare per kalenderdag och är månadslönen delad med antalet kalenderdagar i månaden.
LÖN VID PARTIELL LEDIGHET ELLER FÖR DELTIDSAN- STÄLLD
MOMENT 1:6 Månadslön till arbetstagare som är partiellt ledig hel kalendermånad, eller har deltidsanställning, utges med stor del av lönen som svarar mot arbetstidens omfattning i förhållande till normalarbetstiden för heltidsanställd.
TIMLÖN MOMENT 1:7 Arbetstagare med kortare anställningstid än tre månader får lön per timme, om inte annat överenskommes mellan arbetsgivare och arbetstagare. Lönen per timme är
månadslönen 165
UTBETALNING MOMENT 1:8 Avräkningsperiod för avlöningsförmåner är ka- lendermånad. Avlöningsförmåner utbetalas någon av de sista fem dagarna i månaden.
§ 6 MOMENT 2 BERÄKNING AV AVDRAG VID LEDIGHET DEL AV MÅNAD
BERÄKNING AV LÖN I VISSA FALL
DAGLÖNEBE- RÄKNING
MOMENT 2:1 Beräkning av lön och/eller löneavdrag vid ledig- het del av månad sker antingen genom daglöneberäkning.
MOMENT 2:2:1 Löneavdrag enligt så kallade 1,4-regeln görs för samtliga arbetsdagar i frånvaroperioden, enligt nedan:
Sammanlagd ledighet utan rätt till lön under del av månad- en omfattar det antal kalenderdagar som motsvarar antalet arbetsdagar under ledigheten. Antalet kalenderdagar, med två decimaler, erhålls genom att multiplicera antalet arbetsdagar med:
1) 1,4 för arbetstagare vars ordinarie arbetstid är förlagd till fem dagar per vecka eller vid annan begränsningsperiod – till genomsnittligt fem dagar per vecka.
2) annan arbetstagare den faktor som framräknas genom att dividera antalet kalenderdagar i begränsningsperioden med antalet arbetsdagar. Kalenderdagsfaktorer framgår av Bilaga över vissa tabeller.
månadslönen x 1,4 (eller annan kalenderdagsfaktor) kalenderdagar
i månaden
Reglerna enligt ovan gäller vid:
a) ledighet utan rätt till lön om inte annat gäller,
b) ledighet på grund av sjukdom, olycksfall eller arbetsskada enligt § 8 moment 1:4 första stycket för tid som ingår i en sjuklöneperiod då arbetsgivaren ska betala sjuklön enligt sjuklönelagen,
c) då dagberäknad sjukpenning utges.
MOMENT 2:2:2 Löneavdrag enligt den så kallade 1,0-regeln görs för samtliga kalenderdagar i frånvaroperioden i följande fall:
a) då kalenderdagsberäknad sjukpenning eller rehabiliterings- penning utges,
b) vid ledighet för tjänstgöring inom totalförsvaret då dagpenning utges enligt förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga eller motsvarande regler. Sammanlagd sådan ledighet under del av månaden ska omfatta samtliga kalenderdagar med dagpenning, enligt formeln:
månadslönen x 1,0 kalenderdagar
i månaden
MOMENT 2:2:3 Löneavdrag för ledighet del av enstaka dag görs per timme enligt formeln:
månadslönen
som heltidslön 165
Vid ledighet del av enstaka dag på grund av sjukdom eller
tillfällig föräldrapenning görs löneavdrag enligt moment 2:2:1 (1,4-regeln).
§ 7 SEMESTER
UNDANTAG FRÅN SEMESTER- LEDIGHET
Semesterförmåner utges enligt SemL och lag om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete, med nedan angivna avvikelser. Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras.
MOMENT 1 Arbetstagare som anställts för en tid av högst tre månader och som inte tidigare under semesteråret haft an- ställning hos arbetsgivaren, har inte rätt till semesterledighet.
INTJÄNANDEÅR MOMENT 2 Som intjänandeår/semesterår räknas löpande kalenderår.
FÖRLÄGGNING AV LEDIGHET
EXTRA SEMESTERDAG
MOMENT 3 Om annat inte överenskommes mellan arbetsgivare och arbetstagare ska semesterledighet om möjligt förläggas så att den börjar dag efter xxxxxx och slutar dag före fridag.
MOMENT 3:1 Arbetsgivaren har ett ansvar för planering av verksamhet, arbete, arbetstid och ledigheter. Detta ansvar betyder också att möjligheter ska skapas för arbetstagarna att kunna utnytttja sin rätt till ledighet i full omfattning och till vila och rekreation.
Arbetsgivaren ska avseende semesteruttag särskilt beakta behovet av planering för hela semesteråret, då arbetstagare kan vara berättigad till fler semesterdagar än huvudsemester eller riskera överskridande av antalet tillåtna sparade dagar.
Vid utläggning av semesterledighet, bör arbetsgivaren beakta arbetstagarens önskemål om tidpunkt för ledigheten.
MOMENT 4 Om semesterledighet enligt 12 § SemL på arbets- givarens begäran förläggs till tidpunkt före eller efter juni- augusti, får arbetstagare, som fått högst 14 semesterdagar förlagda under juni–augusti, två betalda semesterdagar extra under semesteråret. Arbetstagare som fått 15-19 semesterdagar förlagda under juni-augusti får en betald semesterdag extra under semesteråret.
Anmärkning
Ovanstående gäller om arbetstagare är berättigad till minst 20 betalda semesterdagar under semesteråret. Överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare kan träffas om annan kompensation.
SEMESTERLÖNE- GRUNDANDE FRÅNVARO
ANTAL SEMESTERDAGAR
SEMESTERNS LÄNGD
BYTE MOT KONTANT- ERSÄTTNING
SPARANDE AV SEMESTERDAGAR
OUTTAGNA SEMESTERDAGAR
BERÄKNING AV SEMESTERDAGAR
MOMENT 5 Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande då frånvaron grundas på:
a) ledighet med anledning och omfattning som sägs i 17 §, 1 7 a § och 17 b § SemL,
b) ledighet med lön eller del av lön enligt § 8 moment 3 samt
§ 8 moment 4:1,
c) ledighet för centralt fackligt förtroendemannauppdrag.
MOMENT 6 Antalet semesterdagar med semesterlön utgör så stor del av årssemestern som svarar mot den del av intjänande- året som arbetstagaren har anställning hos arbetsgivaren eller är frånvarande av anledning och omfattning enligt moment 6.
MOMENT 7:1 Momentet är flyttat med oförändrat innehåll till protokollsanteckning 7.
MOMENT 7:2 Momentet är flyttat med oförändrat innehåll till protokollsanteckning 7.
MOMENT 8 Arbetsgivare och arbetstagare får träffa överens- kommelse om att byta ut betald semesterdag – som överstiger vad som följer enligt lag – mot kontant ersättning med semes- terlön. Sådan överenskommelse ska vara skriftlig.
I detta sammanhang värderas varje semesterdag till 0,5 % av den fasta kontanta lönen per månad multiplicerad med tolv.
MOMENT 9 Arbetstagare som under ett semesterår har rätt till mer än 20 semesterdagar med lön, får av överskjutande sådana dagar spara fem till ett senare semesterår.
Antalet sparade semesterdagar får sammanlagt inte överstiga 25.
MOMENT 10 Om det beror på arbetsgivaren att betald semes- terdag inte kunnat utläggas under semesteråret, överförs sådan dag till nästa semesterår som sparad semesterdag.
Sparade semesterdagar överstigande 25 ska tas ut i ledighet, senast under kommande kalenderår.
MOMENT 11 För heltidsanställd arbetstagare med ordinarie arbetstid enbart vardagar måndag–fredag är varje under se- mestertiden infallande ordinarie arbetsdag en semesterdag.
BERÄKNING AV SEMESTERLÖN
SEMESTER- TILLÄGG
För övriga arbetstagare beräknas antalet semesterdagar, som ingår i semesterledigheten enligt formeln:
5 x b = c varvid a
a = antalet ordinarie arbetsdagar som arbetstagare enligt fastställt tjänstgöringsschema genomsnittligt ska fullgöra per vecka,
b = antalet ordinarie arbetsdagar som ingår i semesterledigheten,
c = antalet semesterdagar som ska beräknas ingå i semesterledigheten.
Om brutet tal uppstår vid sammanläggning av delposterna enligt c för semesteråret ska avrundning ske vid semesterårets slut till närmaste lägre dagantal. Semesterkoefficienter framgår av Bilaga över vissa tabeller.
Anmärkning
För arbetstagare med ordinarie arbetstid förlagd även till så kallad lätthelgdag gäller följande. Om helgdag, midsommar-, jul- eller nyårsafton är ordinarie arbetsdag och infaller på måndag-fredag under semesterledigheten minskas semesterle- digheten med en dag för varje sådan helgdag eller helgdagsaf- ton, under förutsättning av att ledigheten omfattar minst en vecka.
MOMENT 12 Semesterlön för månadsavlönad arbetstagare under semestern är den fasta kontanta lönen.
MOMENT 13:1 Semestertillägg för varje betald semesterdag är 0,8 % av arbetstagarens fasta kontanta lön vid utbetalnings- till- fället. Semestertillägget för intjänandeårets betalda semes- ter utbetalas till huvudsemestern eller vid annan tidpunkt som lokalt överenskommes.
MOMENT 13:2 Arbetsgivare och arbetstagare kan, för ett år i taget, genom skriftlig enskild överenskommelse växla semes- tertillägget mot extra lediga dagar. För arbetstagare med en semesterrätt på upp till 29 dagar semester ersätts semester- tillägget med 5 ytterligare lediga dagar. För arbetstagare med en semesterrätt på 30 eller fler dagar semester ersätts semester- tillägget med 6 ytterligare lediga dagar. Annan överenskom- melse är möjlig enligt § 1 moment 2a och 2b.
Tillämpningsregler för bytet följer av partsgemensamma riktlinjer.
ÅTERBETALNING MOMENT 14 Arbetstagare som tagit ut fler betalda semester- dagar än arbetstagaren är berättigad till under året, eller för hög ersättning som avses i moment 7, 8, 12 och 13 ska återbe- tala för mycket utbetald semesterlön.
Avliden arbetstagares dödsbo är inte återbetalningsskyldigt.
ANNAN ARBETSTAGARE
SEMESTER- ERSÄTTNING
OBETALD SEMESTER
MOMENT 15 För annan arbetstagare än månadsavlönad arbets- tagare gäller följande:
Semesterlön utges för varje betald semesterdag med 12 % av semesterlöneunderlaget – beräknat enligt 16 § SemL – divide- rat med det antal betalda semesterdagar – ej sparade – arbets- tagaren är berättigad till.
För arbetstagare som enligt moment 7 ovan är berättigad till längre årssemester än 25 semesterdagar höjs procentsatsen med 0,48 % för varje sådan ytterligare dag.
MOMENT 16 Semesterersättning utgörs av semesterlön (4,6 %) och semestertillägg (0,8 %) av den aktuella fasta
kontanta lönen per semesterdag, som inte utgivits i samband med semesterledighet. Semesterersättningen för sparad semes- terdag beräknas på detta sätt oberoende av när semesterdagen intjänades.
MOMENT 17 För varje uttagen semesterdag utan semesterlön görs löneavdrag, med beräkning enligt § 6 moment 2:1.
§ 8 MOMENT 1 LEDIGHET OCH FÖRMÅNER VID SJUKDOM MED MERA
§ 8 LEDIGHET
LEDIGHET MOMENT 1:1 Arbetstagare, som till följd av sjukdom, olycksfall eller arbetsskada inte kan arbeta, är ledig så länge arbetsoför- mågan kvarstår. Arbetstagare, som på grund av medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering inte kan arbeta, är ledig då sjukpenning enligt Socialförsäkringsbalken utges.
ANMÄLAN MOMENT 1:2 Arbetstagare ska, för att vara berättigad till sjuklön enligt SjLL/detta avtal, snarast anmäla sjukdomen, olycksfallet eller arbetsskadan till arbetsgivaren. Arbetstagare ska även meddela arbetsgivaren datum då sjukfallet inträffade.
Sjuklön utges som huvudregel inte för tid innan arbetsgiva- ren fått anmälan om sjukdomsfallet. Om arbetstagare varit förhindrad att göra sjukanmälan men sådan görs omedelbart efter det att hindret upphört ska sjuklön utbetalas även för tid före sjukanmälan.
Arbetstagare – som inte har sjuklönerätt enligt XxXX – ska med- dela arbetsgivaren datum för sjukanmälan till allmän försäkringskassa samt uppgift om arbetstagaren får dagberäk- nad eller kalender- dagsberäknad sjukpenning.
INTYG MOMENT 1:3 Från och med sjunde dagen efter sjukanmälan utges sjuklön endast om arbetstagare styrker nedsättningen av arbetsförmågan och sjukperiodens längd genom läkarintyg.
Sådant intyg ska inlämnas till arbetsgivaren snarast möjligt.
Arbetsgivare kan, för att utge sjuklön, kräva sådant intyg även vid kortare ledighet samt alltid begära att arbetstagare styrker nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg från läkare, som anvisas av arbetsgivaren. Arbetsgivaren ersätter då kostnaden för intyget till den del av kostnaden som inte
ersätts eller borde ha ersatts av allmän försäkringskassa eller av försäkring som arbetsgivaren bekostar.
DAGLÖNEBERÄKNAD FRÅNVARO PÅ GRUND AV SJUKDOM MED MERA
SJUKAVDRAG MOMENT 1:4 Sjukavdrag för 1:a till 14:e dagen i sjuklöneperio- den görs för varje arbetsdag enligt § 6 moment 2:2:1.
Sjukavdrag från och med 15:e dagen i sjukperioden görs för samtliga kalenderdagar enligt § 6 moment 2:2:2.
SJUKLÖN För dag 1-14 i sjuklöneperioden utges sjuklön med 80 % av lönebortfallet. Från och med 15:e dagen i sjukperioden utges kompletterande sjuklön enligt moment 1:5.
Vid tillämpning av 7 § SjLL – sjuklöneperiod – ska utlagd jour och beredskap anses utgöra ”arbete åt arbetsgivaren”.
KARENSAVDRAG Xxxxxxxxxxxx görs på sjuklön för sjuklöneperioden och beräk- nas enligt följande:
a) För tillsvidareanställd arbetstagare samt arbetstagare med tidsbegränsad anställning och fastställd schemalagd tid under minst en hel kalendermånad beräknas karensavdraget enligt följande formel
kalenderdagslön x 1,4 x 80 %.
För de fall sjuklön även innefattar särskilda ersättningar ska dessa ingå i karensavdraget och beräknas endast på första dagen i sjuklöneperioden.
b) Karensavdrag för övriga arbetstagare beräknas på sjuklö- nen för de första 8 timmarna under första dagen i sjuklöne- perioden. För de fall antal schemalagda timmar är färre än 8 görs karensavdrag på sjuklönen endast för dessa timmar.
När sjuklön även innefattar särskilda ersättningar ska dessa ingå i karensavdraget. Avdraget beräknas endast på första dagen i sjuklöneperioden och kan som högst uppgå till 8 timmar.
Anmärkning
1. Karensavdraget kan inte överstiga belopp för sjuklön under sjuklöneperioden.
SJUKPENNING- TILLÄGG
KOMPLETTERAN- DE SJUKPEN- NING
MOMENT 1:5:1 Arbetstagare får vid ledighet som avses i § 8 moment 1:1 eller § 8 moment 1:11 – under tid då sjukpenning eller rehabiliteringsersättning enligt Socialförsäkringsbalken utges – sjukpenningtillägg med belopp motsvarande 10 % av lönebortfallet, längst för tid till och med den 90:e kalender- dagen i sjukperioden.
MOMENT 1:5:2 Arbetstagare, vars årslön (bestående av den fasta kontanta månadslönen) överstiger 8 prisbasbelopp, får dessutom kompletterande sjukpenning med belopp motsva- rande 77,6 % av den del av lönebortfallet som överstiger 8 prisbasbelopp.
Beräkningen av lönebortfallet ska ske efter samma grunder som beräkning av sjukpenning enligt Socialförsäkringsbalken, det vill säga vid kalenderdagberäknad sjukpenning:
månadslönen x 12 365
Vid beviljad förlängd sjukpenning utges kompletterande
sjukpenning med belopp motsvarande 72,75 % av den del av lönebortfallet som överstiger 8 prisbasbelopp.
Anmärkning
Bestämmelsen är tillämplig från och med att KFS Trygghets- fond fullt ut omfattar även anställda som sagts upp på grund av sjukdom. Dessförinnan gäller momentets tidigare lydelse från 2016-04-01.
MOMENT 1:6 Vid beräkning av sjuklön enligt XxXX gäller följande:
Till vad som enligt 6 § SjLL anges som ”lön och andra an- ställningsförmåner” räknas endast följande anställningsförmå- ner, nämligen lön enligt § 6 samt de särskilda ersättningarna, tillägg för obekväm arbetstid, jour- och beredskapsersättning.
Till vad som arbetstagare gått miste om till följd av nedsätt- ningen av arbetsförmågan under sjuklöneperioden enligt 7 § SjLL, räknas:
a) timlön; till vad arbetstagare för perioden enligt då gällande förläggning av ordinarie arbetstid skulle ha fått,
b) har upphört att gälla,
c) har upphört att gälla,
d) tillägg för obekväm arbetstid; till vad arbetstagare för perioden enligt då gällande förläggning av ordinarie arbetstid skulle ha fått,
e) jour- och beredskapsersättning; till vad arbetstagare för perioden enligt då gällande förläggning av ordinarie arbetstid skulle ha fått,
f) ackordslön; till vad arbetstagare för perioden genom utfö- rande av sitt ordinarie arbete skulle ha erhållit, om arbetstaga- ren inte varit ledig från arbete åt arbetsgivaren, samt
g) tantiem; till genomsnittligt tantiem per timme och individ.
UNDANTAG MOMENT 1:7 Sjukpenningtillägg och kompletterande sjuk- penning enligt moment 1:5:1 och 1:5:2 utges inte:
a) för tid som ingår i en sjuklöneperiod, under vilken arbetsgi- varen har att svara för sjuklön enligt SjLL,
b) för tid då arbetstagare undantas från sjukpenning eller rehabiliteringsersättning enligt Socialförsäkringsbalken,
c) för tid då arbetstagare uppbär aktivitetsersättning eller sjuk- ersättning enligt Socialförsäkringsbalken.
Har sjukpenningen eller rehabiliteringsersättningen nedsatts eller indragits enligt Socialförsäkringsbalken ska sjukpen- ningtillägget och kompletterande sjukpenningen enligt § 8 moment 1:5:1 och 1:5:2 reduceras i motsvarande grad.
UTBETALNING UPPHÖR
MOMENT 1:8 Arbetstagare med månadslön, vars utbetalning av sjukpenning upphör enligt Socialförsäkringsbalken på grund av försäkringskassans bedömning av arbetstagarens arbets- förmåga, får vid ledighet som avses i § 8 moment 1:1 eller § 8 moment 1:11 då sjukpenning enligt Socialförsäkringsbalken eller rehabiliteringsersättning annars skulle ha utgetts sjuklön för tid i sjukperioden under totalt högst 180 kalenderdagar med belopp motsvarande:
80 % av lönebortfallet för arbetsdag 2-14,
90 % av lönebortfallet för tid därefter t o m dag 90 samt 80 % av lönebortfallet för dag 91-364
Upphör – eller beviljas inte – så kallad förlängd sjukpenning att betalas ut, utges – inom ramen om 180 kalenderdagar enligt ovan och längst till och med den tidpunkt som förlängd sjukpenning skulle ha utgetts – sjuklön med 75 % av löne- bortfallet.
HEL DAG ELLER HALV DAG
Anmärkning
Bestämmelsen är ej tillämplig från och med att motsvarande ersättning omfattas av AGS-KL.
MOMENT 1:9 Arbetstagare med månadslön, får vid ledighet som avses i § 8 moment 1:1 sjuklön beräknad enligt moment 1:8 ovan, för sådan del av dagen som allmän försäkringskassa inte ersätter på grund av att bestämmelserna i Socialförsäk- ringsbalken medger att endast hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning utges.
Sjuklön utges för tid i sjukperioden dock högst under 180 kalenderdagar.
REHABILITERING MOMENT 1:10 Arbetstagare, som på grund av arbetslivsinrik- tad rehabilitering är förhindrad att arbeta, är ledig då rehabi- literingsersättning enligt Socialförsäkringsbalken utges.
Arbetstagare, vars årslön (bestående av den fasta kontanta månadslönen) överstiger 8 prisbasbelopp, får dessutom reha- biliteringstillägg med belopp motsvarande 80 % av den del av lönebortfallet som överstiger 8 prisbasbelopp.
Beräkningen av lönebortfallet ska ske efter samma grunder som beräkning av rehabiliteringsersättning enligt Socialför- säkringsbalken, det vill säga vid kalenderdagberäknad rehabi- literingsersättning:
månadslönen x 12 365
Har rehabiliteringsersättningen nedsatts eller indragits enligt
Socialförsäkringsbalken ska rehabiliteringstillägget reduceras i motsvarande grad.
Rehabiliteringstillägget inbegriper semesterlön och semesterer- sättning med belopp som förutsätts i SemL.
Anmärkning
Där Socialförsäkringsbalken anges avses, beträffande skador som inträffat före 1977-07-01, motsvarande bestämmelser i lagen om yrkesskadeförsäkring.
SMITTORISK MOMENT 1:11 Arbetstagare kan för att förhindra att smitta sprids förbjudas att arbeta i väntan på resultatet av beordrad läkarundersökning eller efter läkares utlåtande. Arbetstagare behåller samtliga sina avlöningsförmåner under förbudet.
§ 8 MOMENT 2 LEDIGHET FÖR VÅRD AV BARN MED MERA
KVALIFIKATIONS- KRAV
FÖRÄLDRAPEN- NINGTILLÄGG
KOMPLETTERAN- DE FÖRÄLDRA- PENNING
Arbetstagare, som under den senaste treårsperioden varit anställd hos arbetsgivaren under minst 365 kalenderdagar före ledighet med föräldrapenning får föräldrapenningtillägg vid föräldraledighet enligt nedan. Vid beräkningen ingår all anställningstid, oavsett anställningsform.
Föräldrapenningtillägg utges endast till arbetstagare, som enligt Socialförsäkringsbalken är berättigad till föräldrapen- ning över lägstanivån. Om föräldrapenning har nedsatts eller indragits ska föräldrapenningtillägget minskas med motsva- rande belopp.
Föräldrapenningtillägg utges för maximalt tre ledighetsperi- oder, under förutsättning att föräldraledigheten tas ut i minst 30 dagar i följd. Föräldrapenningtillägget betalas inte för ledighet som tas efter att barnet är 24 månader, vid adoption 24 månader efter adoptionen eller mottagandet.
MOMENT 2:1 Föräldrapenningtillägget är 10 % av lönebort- fallet. Föräldrapenningtillägget utges för så många kalender- dagar som föräldraledigheten omfattar, maximalt 180 dagar för barn födda 2013-04-01 och senare.
MOMENT 2:2 Arbetstagare, vars årslön (bestående av den fasta kontanta månadslönen) överstiger 10 prisbasbelopp enligt Socialförsäkringsbalken, och som uppfyller kvalifikations- kraven i § 8 moment 2, får ersättning enligt detta moment då föräldrapenning utges.
Ersättningen utges under högst 270 kalenderdagar per födsel. Beloppet som utbetalas motsvarar 80 % av den del av lönebortfallet som överstiger 10 prisbasbelopp – beräknat per kalenderdag. Beräkningen av lönebortfallet ska ske efter
samma grunder som beräkning av föräldrapenning enligt So- cialförsäkringsbalken, det vill säga vid kalenderdagberäknad föräldrapenning:
månadslönen x 12 365
UTBETALNING/ ERSÄTTNING
AVVIKELSE FRÅN LAG
MOMENT 2:3 Föräldrapenningtillägg enligt moment 2:1 utges en gång per födsel, utbetalas vid respektive ledighets början och inbegriper semesterlön och semesterersättning med be- lopp som förutsätts i SemL. Överenskommelse kan träffas om att föräldrapenningtillägget i stället kan utbetalas månadsvis. Föräldrapenningtillägget kan delas mellan föräldrar på sam- ma arbetsplats.
Kompletterande föräldrapenning enligt moment 2:2 utges månadsvis och inbegriper semesterlön och semesterersättning med belopp som förutsätts i SemL.
MOMENT 2:4 Arbetsgivare och arbetstagarorganisation får träf- fa kollektivavtal om avvikelse från 13 § första stycket och 15 § andra stycket samt om den närmare tillämpningen av 11 och 12 §§ i föräldraledighetslagen.
§ 8 MOMENT 3 LEDIGHET FÖR ENSKILDA ANGELÄGENHETER AV VIKT MED MERA
ENSKILD ANGE- LÄGENHET
BESÖK HOS LÄKARE ELLER TANDLÄKARE
MOMENT 3:1 Under ledighet för enskilda angelägenheter kan arbetstagare vid nära anhörigs svårare sjukdom eller bortgång, begravning och gravsättning av urna samt bouppteckning efter sådan anhörig medges behålla lönen under sammanlagt högst tio arbetsdagar per kalenderår.
Med nära anhörig avses make, maka, sambo, eller person man lever tillsammans med i partnerskapsförhållande, barn (även adoptiv- och fosterbarn), föräldrar (även adoptiv- och foster- föräldrar), syskon, svärföräldrar, barnbarn, mor- och farföräld- rar samt personer i föräldrars ställe.
Vid barns och nära anhörigs svårare sjukdom utges lön under ledighet endast om arbetstagare inte har rätt till ersättning enligt lagen om allmän försäkring.
MOMENT 3:2 Om läkar- eller tandläkarbesök med mera måste förläggas till ordinarie arbetstid får en arbetstagare vara ledig utan löneavdrag under den tid som nödvändigtvis måste tas
i anspråk för sammanlagt högst tio tillfällen per kalenderår i följande fall:
a) För förstagångsbesök hos läkare eller tandläkare vid akut sjukdom eller olycksfall,
b) För besök hos läkare, sjukgymnast/motsvarande eller sjuk- hus vid behandling efter remiss av läkare,
c) Vid högst två tillfällen under ett havandeskap för besök vid mödravårdscentral i egenskap av blivande förälder.
Anmärkning
Vid behandling av allvarlig sjukdom kan arbetstagare få vara ledig utan löneavdrag vid fler än tio tillfällen.
Bestämmelsen ska inte tillämpas för tid då sjuklön utges enligt XxXX/detta avtal eller sjukpenning utges enligt Socialförsäkringsbalken.
§ 8 MOMENT 4 LEDIGHET OCH FÖRMÅNER VID UTBILDNING
LÖN VID UTBILD- NING
BIBEHÅLLNA LÖNEFÖRMÅNER
MOMENT 4:1 Vid ledighet för att genomgå utbildning kan arbetstagare medges rätt till att behålla lönen eller del därav. Deltidsanställd arbetstagare kan även medges rätt till mer- tidslön eller del därav. Arbetsgivare kan föreskriva särskilda villkor för att arbetstagare ska uppbära och behålla lön, som beviljats för här avsedd ledighet.
MOMENT 4:2 Vid deltagande i utbildning, kurser, konferenser och dylikt, som fullgöres i anställningen, får arbetstagare förutom bibehållen lön – om utbildningen pågår högst sju kalenderdagar – behålla vad som skulle utgetts i tillägg för obekväm arbetstid om arbetstagaren fullgjort sina ordinarie arbetsuppgifter.
MOMENT 4:3 Vid utbildning på del av arbetsdag som inte utgör ordinarie arbetstid utges kompensation med en timme för varje utbildningstimme. För tid som inte kan kompenseras med ledighet utges ersättning per timme med mertidslön.
LEDIG DAG MOMENT 4:4 Kompensation för beordrad utbildning eller obligatorisk information på en för arbetstagaren ledig dag överenskommes mellan de lokala parterna.
Läs mer i den partsgemensamma kommentaren till § 8 mom 4:4.
§ 9 PENSIONSFÖRMÅNER, AVTALSFÖRSÄKRINGAR OCH TRYGGHETSAVTAL
PENSIONSAVTAL PA-KFS
ARBETSSKADE- FÖRSÄKRING
AVTALSGRUPP- SJUKFÖRSÄK- RING
TJÄNSTEGRUPP- LIVFÖRSÄKRING OCH BEGRAV- NINGSHJÄLP
TRYGGHETS- AVTAL
MOMENT 1 Parterna har på KFS-området tecknat centralt kollektivavtal om pensioner – PA-KFS. För nytillkommande medlemsföretag gäller PA-KFS 09 och i förekommande fall Gamla PA- KFS.
Lokalt kollektivavtal kan träffas om annan pensionsplan.
Anmärkning
Lokalt kollektivavtal om annan pensionsplan än PA-KFS tecknas av Kommunal centralt
MOMENT 2 Arbetsgivare ska teckna TFA-KL eller, vid tillämp- ning av annan pensionsplan, annan försäkring med motsva- rande innehåll.
Arbetstagare äger inte rätt att föra talan mot arbetsgivare eller hos denne anställd om skadestånd i anledning av personskada som utgör arbetsskada.
MOMENT 3 Arbetsgivare ska teckna AGS-KL eller, vid tillämpning av annan pensionsplan, annan försäkring med motsvarande innehåll.
MOMENT 4 Arbetsgivare ska teckna TGL-KL eller annan mot- svarande tjänstegrupplivförsäkring. Underlåter arbetsgivare detta gäller vad som sägs i försäkringsbestämmelser TGL-KL
§ 28 angående vite med mera. Avlider arbetstagare och utges inte försäkringsbelopp enligt för kommunal eller annan an- ställning gällande bestämmelser om grupplivskydd (xxxxxxxxx vid dödsfall), ska till dödsboet utges begravningshjälp med xxxxxx motsvarande hälften av det prisbasbelopp som, enligt AFL, gäller för det år dödsfallet inträffar.
MOMENT 5 Arbetsgivare, som omfattas av det centralt teck- nade kollektivavtalet Trygghetsavtal KFS, ska följa centralt kollektivavtal om årlig avsättning till kollektivavtalsstiftelsen KFS-företagens Trygghetsfond.
§ 10 KORRIGERING AV PRELIMINÄR LÖN
KORRIGERING AV PRELIMINÄR LÖN
MOMENT 1 Kollektivavtal om korrigering av preliminär lön gäller enligt bilaga 1.
KOLLEKTIVAVTAL OM KORRIGERING AV PRELIMINÄR LÖN
§ 1 PARTERNA KONSTATERAR
Parterna konstaterar att lön och andra avlöningsförmå- ner för avräkningsperioden beräknas preliminärt och utbetalas utan att arbetstagares frånvaro eller annan omständighet under perioden helt beaktas. Slutlig beräkning av avtalsenliga avlöningsförmåner görs vid ett senare avlöningstillfälle (i normalfallet nästkommande), när samtliga därpå inverkande omständigheter under perioden är kända. I anslutning härtill avtalar parterna, att följande bestämmelser ska gälla:
§ 2 PRELIMINÄR LÖN MOMENT 1 Vad arbetstagare i preliminär lön enligt § 1 har erhållit för mycket i förhållande till vad som avtalsen- ligt ska utges för avräkningsperioden, är han skyldig att låta avräknas genom avdrag vid senare avlöningstillfälle från de innestående avlöningsförmånerna (korrigering av preliminär lön), eller att återbetala.
MOMENT 2 Om korrigering av preliminär lön inte har gjorts senast under fjärde kalendermånaden efter den un- der vilken den preliminärt beräknade lönen utbetalades, meddelar arbetsgivare inom ytterligare en månad därefter arbetstagare om skulden och söker nå överenskommelse med honom om hur återbetalning ska ske.
Sådan överenskommelse kan även träffas före utgången av nämnda fjärde kalendermånad.
MOMENT 3 Om arbetsgivare och arbetstagare inte har en- ats om hur återbetalning av skulden ska ske, underrättas arbetstagare i skriftligt återbetalningskrav att hans lokala fackliga organisation har rätt till förhandling. Har orga- nisationen inte påkallat förhandling inom två månader efter det att arbetstagare mottog det skriftliga kravet har organisationen förlorat rätten till förhandling.
Påkallas förhandling i fråga som avses i föregående stycke, kan sådan – oavsett vad som eljest följer av lag eller annat avtal – endast föras som lokal förhandling.
Den förhandlingsskyldighet före domstolsprövning som kan följa av lag eller avtal, har fullgjorts genom slutfö- rande av den lokala förhandlingen eller genom förlust av rätten därtill.
§ 3 FÖRHANDLINGS- ORDNING MED MERA VID FELAKTIGT UTBETALD LÖN
MOMENT 4 Har arbetsgivare inte iakttagit vad som sägs i moment 2 och 3 ovan, ska fråga om skyldighet att återbe- tala skulden behandlas enligt reglerna i § 3 nedan.
Har arbetstagare, i annat fall än som avses i § 1 första stycket, erhållit högre lön eller annan avlöningsförmån än som avtalsenligt tillkommer honom, meddelar arbets- givare arbetstagare om förhållandet.
Om arbetsgivare och arbetstagare inte har enats om återbetalning av skulden och om arbetsgivare vill kräva sådan, underrättas arbetstagare i skriftligt återbetal- ningskrav att hans lokala fackliga organisation har rätt till rättstvisteförhandling i frågan. Har organisationen inte påkallat förhandling inom två månader, efter det att arbetstagare mottog det skriftliga kravet, har organisatio- nen förlorat rätten till förhandling.
Den förhandlingsskyldighet före domstolsprövning som kan följa av lag eller avtal, har fullgjorts genom slutföran- de av förhandlingen eller genom förlust av rätten därtill. För rättstvisteförhandlingen och för fortsatt tvisteförfa- rande gäller i övrigt bestämmelserna i parternas förhand- lingsordning/huvudavtal och i MBL.
§ 4 GILTIGHET Detta kollektivavtal gäller mellan parterna tills vidare med en ömsesidig uppsägningstid av sex månader.
Uppsägningen ska, för att vara giltig, ske skriftligen och vara åtföljd av förslag till nytt kollektivavtal.
FÖRTECKNING ÖVER ÖVRIGA AVTAL INOM KFS-OMRÅDET
Kommunala Företagens Samorganisation (KFS) Svenska Kommunalarbetareförbundet (Kommunal) Facket för Service och Kommunikation (SEKO) Svenska Transportarbetareförbundet, (Transport) Vision
Unionen Ledarna Vårdförbundet
Sveriges Ingenjörer/Civilekonomerna (CR) samt Förtecknade Saco-förbund
• Förhandlingsordning för företag inom KFS-området (FO-F 03)
• Avtal om tjänstegrupplivförsäkring (TGL-KL) eller motsvarande försäkring
• Avtal om trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA- KL) eller motsvarande försäkring
• Avtal om avtalsgruppsjukförsäkring (AGS-KL) eller motsvarande försäkring
• Pensionsavtal (PA-KFS 09/Gamla PA-KFS)
• Avtal om bilersättning (Bil 12-KFS)
• Avtal om traktamentsersättning (Trakt 13-KFS)
• Trygghetsavtal KFS
• Avtal om kollektivavtalsstiftelsen KFS-företagens Trygghetsfond samt avtal om avsättning till KFS-företa- gens Trygghetsfond
AVTAL OM STUDENTMEDARBETARANSTÄLLNING
mellan KFS och Civilekonomerna, Förtecknade
Saco-förbund, Ledarna, Sveriges Ingenjörer, Vision och Unionen.
Parterna är överens om att på KFS-branschområden infö- ra en möjlighet till studentmedarbetaranställning enligt nedanstående regler.
SYFTE Parternas syfte med detta avtal är att underlätta för studerande på universitets- och högskolenivå att under terminerna få anställning inom KFS-branschområden, parallellt med att de bedriver studier.
Det är parternas uppfattning att genom detta avtal ska- pas det förutsättningar att förena arbete och studier, där arbetsuppgifterna är kvalificerade och har en koppling till de pågående studierna. En sådan koppling bidrar till att ge den studerande praktisk arbetserfarenhet och en inblick i branschen. Det underlättar i sin tur övergången mellan studier och yrkesliv samtidigt som berörda verk- samheter tillförs aktuell kunskap.
Genom detta avtal underlättas framtida rekryteringar av färdigutbildade akademiker till KFS avtalsområden.
FÖRUTSÄTTNINGAR Studentmedarbetaranställning är tillämpligt under föl- jande förutsättningar:
• Arbetsgivaren är medlem i KFS.
• Arbetstagaren är inskriven och bedriver studier på högskolenivå (6 kap 2 § högskoleförordningen).
• En anställning kan som längst sammanfalla med höst- och vårterminen i följd. Det finns dock ingen begräns- ning i antalet anställningar för samma person.
• Anställning löper under terminstid och omfattar i genomsnitt högst 15 timmar per vecka under anställ- ningstiden.
Anställningar som inte faller under ovanstående fyra punkter får ske i enlighet med annan anställningsform och där gällande regler.
XXXXXXX FÖR STUDENT MEDARBETARE
Anställning enligt studentmedarbetaravtalet kan ske även om det hos arbetsgivaren finns tidigare anställda med företrädesrätt till återanställning, under förutsätt- ning att dessa arbetstagare inte uppfyller kraven för studentmedarbetaranställning. Om det finns tidigare an- ställda med återanställningsrätt och de uppfyller kraven för studentmedarbetaranställning är parterna ense om att sådan arbetstagare kan tacka nej till en studentmedarbe- taranställning utan att förverka sin återanställningsrätt.
För anställningen gäller i tillämpliga delar de allmänna villkoren i KFS branschavtal mellan undertecknande parter, förutom i detta avtal angivna undantag.
Reglerna kring utrymme för arbetstidsåtgärder gäller inte för studentmedarbetare.
ANSTÄLLNING Studentmedarbetaranställning är en särskild anställ- ningsform.
Studentmedarbetaranställning enligt detta avtal ger inte och tillgodoräknas inte heller tidsmässigt för företrädesrätt till ny anställning (återanställning) som avses i 25 § LAS.
LÖN För studentmedarbetaranställning enligt detta avtal utges timlön. Lönen fastställs individuellt enligt respektive branschavtal.
Anmärkning:
Timlön är en 1/165-del av aktuell månadslön vid heltids- anställning.
KARENSAVDRAG Xxxxxxxxxxxx görs på sjuklön för sjuklöneperioden och beräknas enligt följande:
a) För arbetstagare med fastställd schemalagd tid under minst en hel kalendermånad beräknas karensavdraget enligt följande formel
kalenderdagslön x 1,4 x 80 %.
För de fall sjuklön även innefattar särskilda ersättningar ska dessa ingå i karensavdraget och beräknas endast på första dagen i sjuklöneperioden.
b) Karensavdrag för övriga arbetstagare beräknas på sjuklönen för de första 8 timmarna under första dagen i sjuklöneperioden. För de fall antal schemalagda timmar är färre än 8 görs karensavdrag på sjuklönen endast för dessa timmar.
När sjuklön även innefattar särskilda ersättningar ska dessa ingå i karensavdraget. Avdraget beräknas endast på första dagen i sjuklöneperioden och kan som högst uppgå till 8 timmar.
Anmärkningar:
1. Karensavdraget kan inte överstiga belopp för sjuklön under sjuklöneperioden.
2. Med kalenderdagslön avses intjänad lön under månad- en delat med antalet kalenderdagar i månaden.
ARBETSTID Arbetstiden ska förläggas och villkoren i övrigt bestäm- mas på ett sätt som medverkar till att det grundläggande syftet med anställ ningen uppnås. Arbetsgivaren förlägg- er arbetstiden efter samråd med studentmedarbetaren. Vid förläggningen ska hänsyn tas till studentmedarbeta- rens behov av att delta i obligatoriska moment, till exem- pel examination inom ramen för pågående utbildning.
ANSTÄLLNINGENS UPPHÖRANDE
Arbetsgivare eller studentmedarbetare som vill att an- ställningen ska avbrytas i förtid ska underrätta varandra om detta senast en månad i förväg. Underrättelsen ska ske skriftligen.
Att avbryta anställningen kräver inte saklig grund.
TJÄNSTGÖRINGSBETYG När anställning upphör har studentmedarbetaren rätt att få tjänstgöringsbetyg som anger:
– den tid som studentmedarbetaren varit anställd
– de arbetsuppgifter studentmedarbetaren har haft att utföra samt
– om studentmedarbetaren så begär, vitsord beträffande hur arbetet har utförts.
UTRYMME FÖR ARBETS- TIDSÅTGÄRDER
LÖN VID ANNAN AN- STÄLLNING PÅ GRUND AV ORGANISATORISKA SKÄL ELLER SJUKDOM
1. Utrymmet för arbetstidsåtgärder är centralt reglerat för avtalsområdet och utgör 27 timmar per år. Vid enskilda företag kan överenskommelse ha träffats om annat antal timmar eller att arbetstidskonto inte gäller vid företaget. Från och med 2012-09-01 påförs ytterli- gare 9 timmar i arbetstidsåtgärder. Dessa timmar kan endast tas ut i form av tid.
Lokala överenskommelser om tillämpningen av bestämmelserna förekommer. Om inte lokal överens- kommelse träffats om andra arbetstidsåtgärder ska individuella arbetstidskonton gälla.
2. Om inte annat överenskoms mellan arbetsgivare och arbetstagare och/eller arbetstagarorganisation gäller följande.
Om en arbetstagare på grund av organisatoriska skäl eller sjukdom omplaceras till en annan anställning ut- anför anställningsavtalet och överenskommelse träffats om lägre lön utges ett tillägg till arbetstagaren. Tillägget utgörs av mellanskillnaden mellan den gamla och den nya lönen. De första tolv månaderna utbetalas hela till- lägget. Därefter minskas tillägget med 1/12 av tillägget per kalendermånad.
Om den nya anställningen innebär lägre sysselsätt- ningsgrad reduceras tillägget enligt följande:
(a-b) x c = d
a = ursprunglig lön vid heltid b = ny lön vid heltid
c = ny sysselsättningsgrad d = tillägg
För det fall avvikande lokal överenskommelse har träffats som reglerar ovanstående äger dessa fortsatt giltighet.
För arbetstagare mellan 60 och 65 år ska vid beräkning av pensionsmedförande lön enligt Gamla PA-KFS eller mot- svarande förmånsbestämda pensionssystem, hela tillägget enligt ovan ligga till grund.
LÄKARINTYG OCH DROGTEST
För medlemmar i Kommunal gäller dessutom följande:
Anställd som erhåller annan anställning med högre lön än ursprungslönen efter ovan angiven 24-månaderspe- riod får räkna den nya högre lönen som pensionsmedfö- rande lön.
Arbetstagare som omplaceras på grund av organisatoris- ka skäl har under ovan angiven 24-månadersperiod rätt till tjänstledighet upp till ett år för att pröva på annat arbete eller starta eget enligt samma förutsättningar som lagen om ledighet för näringsverksamhet.
3. Parterna är överens om att följande regler gäller:
Det ligger inom ramen för det enskilda anställningsavta- let att arbetstagare är skyldig att, där så erfordras, uppvi- sa intyg av läkare om tjänstbarhet, underkasta sig drog- test, genomgå läkarundersökning om arbetstagare har visat sig inte kunna utföra sina arbetsuppgifter och detta kan antagas bero på droger eller sjukdom. Arbetsgivare är skyldig att, där så erfordras, göra rehabiliteringsutred- ning, rehabilitera och/eller omplacera arbetstagare.
Arbetsgivaren har inom ramen för sin arbetsledningsrätt möjlighet att tillfälligt försätta arbetstagare ur tjänstgö- ring.
Arbetstagare som blivit försatt ur tjänstgöring (av- stängts) på grund av påverkan av alkohol eller annan drog och därför har utgjort säkerhetsrisk, ska avstå samtliga avlöningsförmåner under avstängningen.
Regler om drogfri arbetsmiljö och hantering av drog- frågor anknyter till arbetsmiljölagens regler om säker arbetsmiljö och kan hanteras/beslutas i skyddskommitté eller motsvarande eller i lokalt avtal.
BRANSCHTILLHÖRIGHET 4. Medlemsföretagens tillhörighet(er) till olika branscher inom KFS och därmed sammanhängande branschav- tal ska framgå av särskild förteckning. Då nytt företag beviljas inträde i KFS ska branschtillhörighet(er) anges. Byte av branschtillhörighet innebär framgent byte av kollektivavtal och ska på så sätt förhandlas/avtalas.
FÖRÄNDRAD LAGSTIFT- NING
UTLANDSSTATIONE- RING
5. De centrala parterna är ense om att uppta förhandlingar om ändringar görs i socialförsäkringslagstiftningen eller annan lagstiftning. Förhandlingarna ska resultera i att ändringar i ersättningsnivån eller villkoren för social- försäkringen ska medföra att motsvarande anpassningar görs i branschavtalen.
6. Om en arbetstagare på arbetsgivarens uppdrag tjänst- gör utomlands ska anställningsvillkoren under utlands- vistelsen regleras antingen genom en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren eller genom reglemente, avtal eller liknande vid företaget.
Det är parternas uppfattning att villkoren vid utlands- vistelsen som regel bör vara reglerade före utlandsvistel- sen.
SEMESTERNS LÄNGD 7. Verksamheter som 2017-03-31 har anställda som om- fattas av § 7 moment 7:1 och moment 7:2 ska framgent tillämpa bestämmelsen med oförändrad lydelse. Annan reglering enligt § 1 moment 2a och 2b kan göras.
§ 7 moment 7:1 För arbetstagare med anställningsavtal enligt detta avtal, som ingåtts före 1998-09-01och som gäller fortlöpande eller förlängs utan avbrott, är semester- längden från och med det intjänandeår som arbetstagaren fyller 40 år 31 semesterdagar, från och med 50 år 32 semesterdagar.
Moment 7:2 Arbetstagare, på företag med anställda som omfattas av moment 7:1 som anställts efter 1998-08-31 med semesterrätt om 25 dagar erhåller, efter fyllda 40 år respektive 50 år och ett års anställning inom företaget, en lönehöjning med 3 % respektive 0,5 % på den fasta kontanta månadslönen.
Momentet gäller ej arbetstagare med uppehållslön.
TABELL ÖVER KALENDERDAGSFAKTORER
Med kalenderdagsfaktor avses faktor för beräkning av det antal kalenderda- gar som ledigheten ska anses omfatta, vid ledighet utan rätt till lön under del av månad. | |||||
1-VECKASSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor | 2-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor | 3-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor |
1 | 7,00 | ||||
2 | 3,50 | 2 | 7,00 | ||
3 | 2,33 | 3 | 4,66 | 3 | 7,00 |
4 | 1,75 | 4 | 3,50 | 4 | 5,25 |
5 | 1,40 | 5 | 2,80 | 5 | 4,20 |
6 | 1,16 | 6 | 2,33 | 6 | 3,50 |
7 | 2,00 | 7 | 3,00 | ||
8 | 1,75 | 8 | 2,62 | ||
9 | 1,55 | 9 | 2,33 | ||
10 | 1,40 | 10 | 2,10 | ||
11 | 1,27 | 11 | 1,90 | ||
12 | 1,16 | 12 | 1,75 | ||
13 | 1,61 | ||||
14 | 1,50 | ||||
15 | 1,40 | ||||
16 | 1,31 | ||||
17 | 1,23 | ||||
18 | 1,16 |
4-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor | 5-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor | 6-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor |
4 | 7,00 | ||||
5 | 5,60 | 5 | 7,00 | ||
6 | 4,66 | 6 | 5,83 | 6 | 7,00 |
7 | 4,00 | 7 | 5,00 | 7 | 6,00 |
8 | 3,50 | 8 | 4,37 | 8 | 5,25 |
9 | 3,11 | 9 | 3,88 | 9 | 4,66 |
10 | 2,80 | 10 | 3,50 | 10 | 4,20 |
11 | 2,54 | 11 | 3,18 | 11 | 3,81 |
12 | 2,33 | 12 | 2,91 | 12 | 3,50 |
13 | 2,15 | 13 | 2,69 | 13 | 3,23 |
14 | 2,00 | 14 | 2,50 | 14 | 3,00 |
15 | 1,86 | 15 | 2,33 | 15 | 2,80 |
16 | 1,75 | 16 | 2,18 | 16 | 2,62 |
17 | 1,64 | 17 | 2,05 | 17 | 2,47 |
18 | 1,55 | 18 | 1,94 | 18 | 2,33 |
19 | 1,47 | 19 | 1,84 | 19 | 2,21 |
20 | 1,40 | 20 | 1,75 | 20 | 2,10 |
21 | 1,33 | 21 | 1,66 | 21 | 2,00 |
22 | 1,27 | 22 | 1,59 | 22 | 1,90 |
23 | 1,21 | 23 | 1,52 | 23 | 1,82 |
24 | 1,16 | 24 | 1,45 | 24 | 1,75 |
25 | 1,40 | 25 | 1,68 | ||
26 | 1,34 | 26 | 1,61 | ||
27 | 1,29 | 27 | 1,55 | ||
28 | 1,25 | 28 | 1,50 | ||
29 | 1,20 | 29 | 1,44 | ||
30 | 1,16 | 30 | 1,40 | ||
31 | 1,35 | ||||
32 | 1,31 | ||||
33 | 1,27 | ||||
34 | 1,23 | ||||
35 | 1,20 | ||||
36 | 1,16 |
7-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor | 8-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Faktor |
7 | 7,00 | ||
8 | 6,12 | 8 | 7,00 |
9 | 5,44 | 9 | 6,22 |
10 | 4,90 | 10 | 5,60 |
11 | 4,45 | 11 | 5,09 |
12 | 4,08 | 12 | 4,66 |
13 | 3,76 | 13 | 4,30 |
14 | 3,50 | 14 | 4,00 |
15 | 3,26 | 15 | 3,73 |
16 | 3,06 | 16 | 3,50 |
17 | 2,88 | 17 | 3,29 |
18 | 2,72 | 18 | 3,11 |
19 | 2,57 | 19 | 2,94 |
20 | 2,45 | 20 | 2,80 |
21 | 2,33 | 21 | 2,66 |
22 | 2,22 | 22 | 2,54 |
23 | 2,13 | 23 | 2,43 |
24 | 2,04 | 24 | 2,33 |
25 | 1,96 | 25 | 2,24 |
26 | 1,88 | 26 | 2,15 |
27 | 1,81 | 27 | 2,07 |
28 | 1,75 | 28 | 2,00 |
29 | 1,68 | 29 | 1,93 |
30 | 1,63 | 30 | 1,86 |
31 | 1,58 | 31 | 1,80 |
32 | 1,53 | 32 | 1,75 |
33 | 1,48 | 33 | 1,69 |
34 | 1,44 | 34 | 1,64 |
35 | 1,40 | 35 | 1,60 |
36 | 1,36 | 36 | 1,55 |
37 | 1,32 | 37 | 1,51 |
38 | 1,28 | 38 | 1,47 |
39 | 1,25 | 39 | 1,43 |
40 | 1,22 | 40 | 1,40 |
41 | 1,19 | 41 | 1,36 |
42 | 1,16 | 42 | 1,33 |
43 | 1,30 | ||
44 | 1,27 | ||
45 | 1,24 | ||
46 | 1,21 | ||
47 | 1,19 | ||
48 | 1,16 |
TABELL ÖVER SEMESTERKOEFFICIENTER
Med semesterkoefficient avses koefficient för beräkning av antalet semesterdagar som ska anses ingå i semesterledig- heten. | |||
1-VECKASSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient | 2-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient |
1 | 5,00 | ||
2 | 2,50 | 2 | 5,00 |
3 | 1,66 | 3 | 3,33 |
4 | 1,25 | 4 | 2,50 |
5 | 1,00 | 5 | 2,00 |
6 | 0,83 | 6 | 1,66 |
7 | 1,42 | ||
8 | 1,25 | ||
9 | 1,11 | ||
10 | 1,00 | ||
11 | 0,90 | ||
12 | 0,83 |
3-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient | 4-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient |
3 | 5,00 | ||
4 | 3,75 | 4 | 5,00 |
5 | 3,00 | 5 | 4,00 |
6 | 2,50 | 6 | 3,33 |
7 | 2,14 | 7 | 2,85 |
8 | 1,87 | 8 | 2,50 |
9 | 1,66 | 9 | 2,22 |
10 | 1,50 | 10 | 2,00 |
11 | 1,36 | 11 | 1,81 |
12 | 1,25 | 12 | 1,66 |
13 | 1,15 | 13 | 1,53 |
14 | 1,07 | 14 | 1,42 |
15 | 1,00 | 15 | 1,33 |
16 | 0,93 | 16 | 1,25 |
17 | 0,88 | 17 | 1,17 |
18 | 0,83 | 18 | 1,11 |
19 | 1,05 | ||
20 | 1,00 | ||
21 | 0,95 | ||
22 | 0,90 | ||
23 | 0,86 | ||
24 | 0,83 |
5-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient | 6-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient |
5 | 5,00 | ||
6 | 4,16 | 6 | 5,00 |
7 | 3,57 | 7 | 4,28 |
8 | 3,12 | 8 | 3,75 |
9 | 2,77 | 9 | 3,33 |
10 | 2,50 | 10 | 3,00 |
11 | 2,27 | 11 | 2,72 |
12 | 2,08 | 12 | 2,50 |
13 | 1,92 | 13 | 2,30 |
14 | 1,78 | 14 | 2,14 |
15 | 1,66 | 15 | 2,00 |
16 | 1,56 | 16 | 1,87 |
17 | 1,47 | 17 | 1,76 |
18 | 1,38 | 18 | 1,66 |
19 | 1,31 | 19 | 1,57 |
20 | 1,25 | 20 | 1,50 |
21 | 1,19 | 21 | 1,42 |
22 | 1,13 | 22 | 1,36 |
23 | 1,08 | 23 | 1,30 |
24 | 1,04 | 24 | 1,25 |
25 | 1,00 | 25 | 1,20 |
26 | 0,96 | 26 | 1,15 |
27 | 0,92 | 27 | 1,11 |
28 | 0,89 | 28 | 1,07 |
29 | 0,86 | 29 | 1,03 |
30 | 0,83 | 30 | 1,00 |
31 | 0,96 | ||
32 | 0,93 | ||
33 | 0,90 | ||
34 | 0,88 | ||
35 | 0,85 | ||
36 | 0,83 |
7-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient | 8-VECKORSSCHEMA Xxxxx arbetsdagar under perioden | Semester- koefficient |
7 | 5,00 | ||
8 | 4,37 | 8 | 5,00 |
9 | 3,89 | 9 | 4,44 |
10 | 3,50 | 10 | 4,00 |
11 | 3,18 | 11 | 3,63 |
12 | 2,91 | 12 | 3,33 |
13 | 2,69 | 13 | 3,07 |
14 | 2,50 | 14 | 2,85 |
15 | 2,33 | 15 | 2,66 |
16 | 2,18 | 16 | 2,50 |
17 | 2,05 | 17 | 2,35 |
18 | 1,94 | 18 | 2,22 |
19 | 1,84 | 19 | 2,10 |
20 | 1,75 | 20 | 2,00 |
21 | 1,66 | 21 | 1,90 |
22 | 1,59 | 22 | 1,81 |
23 | 1,52 | 23 | 1,73 |
24 | 1,45 | 24 | 1,66 |
25 | 1,40 | 25 | 1,60 |
26 | 1,34 | 26 | 1,53 |
27 | 1,29 | 27 | 1,48 |
28 | 1,25 | 28 | 1,42 |
29 | 1,20 | 29 | 1,37 |
30 | 1,16 | 30 | 1,33 |
31 | 1,12 | 31 | 1,29 |
32 | 1,09 | 32 | 1,25 |
33 | 1,06 | 33 | 1,21 |
34 | 1,02 | 34 | 1,17 |
35 | 1,00 | 35 | 1,14 |
36 | 0,97 | 36 | 1,11 |
37 | 0,94 | 37 | 1,08 |
38 | 0,92 | 38 | 1,05 |
39 | 0,89 | 39 | 1,02 |
40 | 0,87 | 40 | 1,00 |
41 | 0,85 | 41 | 0,97 |
42 | 0,83 | 42 | 0,95 |
44 | 0,90 | ||
45 | 0,88 | ||
46 | 0,86 | ||
47 | 0,83 | ||
48 | 0,83 |
1 Allmänna bestämmelser
§ 1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE MM
MOM 1
Om inte annat följer av lag, förordning eller statlig myndighetsföreskrift, gäller dessa bestämmelser.
Bilersättningsavtalet - BIL 12 - är dispositivt för lokala parter.
MOM 2
Arbetsgivare och arbetstagare kan träffa avtal om att arbetstagaren ska an- vända egen bil i det normala dagliga arbetet. Arbetstagaren får då ersättning enligt dessa bestämmelser eller annan ersättning efter lokalt eller enskilt avtal. Avtalet ska gälla tills vidare och med en ömsesidig uppsägningstid av tre månader.
MOM 3
Arbetstagare som i övriga fall med arbetsgivarens medgivande använder egen bil för resor i arbetet får ersättning enligt bilaga 2 tabell 1a om inte lokalt eller enskilt avtal träffas om annan ersättning.
§ 2 SKYLDIGHETER
Har avtal träffats enligt § 1 mom 2 är arbetstagaren skyldig att iaktta det som sägs i punkterna a-d. Arbetsgivaren är skyldig att ersätta arbetstagaren enligt §§ 3-7.
Arbetstagaren ska
a) under avtalstiden använda bilen för resor i det normala dagliga arbetet, om det inte uppstår hinder på grund av omständigheter, som arbetstagaren inte kan råda över,
b) låta annan arbetstagare eller förtroendevald, som i arbetet eller på upp- drag färdas samma väg, följa med i bilen,
c) transportera den utrustning som krävs för arbetsutövningen, om det kan ske utan större olägenhet,
d) för visst fall enligt beslut av arbetsgivaren använda annan bil.
2. Ersättningar till arbetstagare som med eller utan avtal använder egen bil
§ 3 KÖRLÄNGDSERSÄTTNING FÖR BIL
Körlängdsersättning utges med belopp som anges i bilaga 2 tabell 1a, om inte annat följer av § 4.
§ 4 KOMBINERAD FAST ERSÄTTNING OCH KÖRLÄNGDSERSÄTTNING FÖR BIL
Arbetstagare, som i det normala dagliga arbetet gör många och korta bilre- sor, kan – om de lokala parterna enas om detta eller enskilt avtal träffas - få ersättning enligt bilaga 2 tabell 1b.
Anmärkningar
1. Sådan överenskommelse förutsätter att arbetstagaren är skyldig att använ- da egen bil i det dagliga arbetet.
2. Under semester eller annan frånvaro som är kortare än en månad får ar- betstagaren behålla den fasta delen av ersättningen enligt bilaga 2 tabell 1b.
3. De lokala parterna kan enas om att den fasta delen av ersättningen ska minskas för arbetstagare som har lägre sysselsättningsgrad än heltid.
4. De lokala parterna kan komma överens om annat belopp för den fasta delen än den i bilaga 2 tabell 1b. Även enskild överenskommelse om annat belopp kan träffas.
§ 5 ERSÄTTNING FÖR TRANSPORT AV ARBETSUTRUSTNING PÅ SÄRSKILT INSTALLERAD ANORDNING
Den som behöver ha tillgång till arbetsutrustning och måste transportera denna på takräcke eller annan särskild installera anordning på eller i bilen, ersätts med ett tillägg då arbetstagaren transporterar arbetsutrustning på detta sätt. Tillägget utbetalas med belopp som anges i bilaga 2 tabell 1c.
Personlig utrustning räknas inte som arbetsutrustning.
§ 6 ERSÄTTNING FÖR PARKERINGSAVGIFT MM
Om avgiftsbelagd parkeringsplats måste användas får arbetstagare tillbaka erlagd avgift. Detsamma gäller för erlagd biltull, trängselskatt eller av myn- dighet beslutade andra avgifter.
§ 7 ADMINISTRATIVA ANVISNINGAR
Arbetsgivaren utformar efter samråd med berörda lokala arbetstagarorga- nisationer de administrativa anvisningar som behövs för tillämpning av bestämmelserna i detta avtal.
BILAGA 2 – BELOPPSBILAGA
I samtliga ersättningar i denna bilaga ingår semesterlön och semesterersätt- ning med belopp som förutsätts i semesterlagen.
Tabell 1 Ersättningsbelopp vid användning av egen bil i det dagliga arbetet (bilav- tal) eller då arbetstagare i övriga fall med arbetsgivarens medgivande använder egen bil för resor i arbetet
A) ERSÄTTNING ENLIGT § 1 MOM 2, MOM 3 OCH § 3
Ersättning öre/km
Av Skatteverket beslutad skattefri bilersättning samt utöver detta 115 ÖRE/KM
(f.n. totalt 300 öre/km)
B) ERSÄTTNING ENLIGT § 1 MOM 2 OCH § 4
Fast del kr/mån 770 KR/MÅN
Rörlig del öre/km
Av skatteverket beslutad skattefri bilersättning samt utöver detta 30 ÖRE/KM
(f.n. totalt 215 öre/km)
C) ERSÄTTNING ENLIGT § 1 MOM 2 OCH § 4
Öre/km i transportersättning
ARBETSUTRUSTNINGENS VIKT I KG | I/ELLER PÅ BILEN ELLER PÅ SLÄPVAGN |
35–149 | 18 |
150–249 | 25 |
250–349 | 30 |
>350 | 35 |
Härmed träffar (företaget) och (anställds namn) så kallat bilavtal, innebä- rande att undertecknad arbetstagare förbinder sig att använda egen bil i det normala dagliga arbetet på de villkor som följer av Bil 12.
Detta avtal gäller från och med den (datum) och tillsvidare med en ömsesi- dig uppsägningstid av tre månader.
Ort och datum
Namn Namn
Företagets namn
ENLIGT BILAGA 1 TILL BIL 12, § 2 GÄLLER FÖLJANDE:
Arbetstagaren ska:
1. under avtalsperioden använda bilen för resor i det normala dagliga arbetet om det inte uppstår hinder på grund av omständigheter som arbetstagaren inte kan råda över,
2. låta annan arbetstagare eller förtroendevald, som i arbetet eller på grund av uppdrag färdas samma väg, följa med i bilen,
3. transportera den utrustning som krävs för arbetsutövningen, om det kan ske utan större olägenhet, samt
4. för visst fall enligt beslut av arbetsgivaren använda annan bil.
TRAKTAMENTSAVTAL - TRAKT 13
FÖRHANDLINGAR OM TRAKTAMENTSAVTAL - TRAKT 13 3
PARTER 3
§ 1 DEFINITIONER 3
- Resetillägg 4
§ 2 UTLANDSRESOR 4
§ 3 RIKTLINJER FÖR LOKALA BESTÄMMELSER 4
§ 4 ÄNDRINGAR OCH TILLÄGG 4
§ 5 TVISTER 5
§ 6 UPPSÄGNINGSTID 5
§ 7 FÖRHANDLINGENS AVSLUTANDE 5
BILAGA 1 TRAKTAMENTSBELOPP VID FLERDYGNSFÖRRÄTTNING UTOM DEN VANLIGA VERKSAMHETSORTEN 6
BILAGA 2 RIKTLINJER (LOKALT FASTSTÄLLDA) 7
REDOGÖRELSE FÖR TRAKTAMENTSAVTALET 8
- Skillnaden mellan traktamente och lön 8
- Definitioner 8
- Minskat traktamente vid fria måltider 9
- Nattraktamente 9
- Tjänsteresa till utlandet 10
- Reseräkning 10
FÖRHANDLINGAR OM TRAKTAMENTSAVTAL - TRAKT 13
PARTER
Kommunala Företagens Samorganisation (KFS) å ena sidan samt Svenska Kom- munalarbetareförbundet (Kommunal), Facket för service och kommunikation (SEKO), Fastighetsanställdas Förbund (Fastighets), Svenska Transportarbetare- förbundet (Transport), Vision, Ledarna, Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund, Skolledarförbundet, Vårdförbundet, Sveriges Ingenjörer, Civilekonomerna och förtecknade SACO-förbund.
§ 1
Parterna enades om att detta traktamentsavtal (TRAKT 13) att gälla fr.o.m. den 1 januari 2013.
Parterna enades vidare om följande att gälla även lokalt:
1. Traktamentsavtalet (TRAKT 13) ersätter TRAKT 91 som upphör att gälla.
2. Nya lokala överenskommelser som träffas på grundval av TRAKT 13 ska an- sluta till Inkomstskattelagen och Skatteverkets anvisningar för avdrag för ökade levnadskostnader m.m.
3. Vissa definitioner
FÖRRÄTTNING
• tjänstgöring som arbetstagare beordrats fullgöra på annat ställe än tjänste- stället
FLERDYGNSFÖRRÄTTNING
• förrättning som medför övernattning utom bostaden
TJÄNSTESTÄLLE
• enligt definition i Inkomstskattelagen. För arbetstagare som regelmässigt tjänstgör på flera arbetsplatser kan vid förhandlingar mellan de lokala par- terna fastställas att arbetstagaren skall ha flera tjänsteställen
Anmärkning
Parterna är ense om att bestämmelserna om tjänsteställe inte innebär annat än att nuvarande praxis skall tillämpas även i fortsättningen. Detta gäller även när ett geografiskt område är tjänsteställe.
VANLIGA VERKSAMHETSORTEN
• enligt definition i Inkomstskattelagen.
TJÄNSTERESA
• av förrättning direkt föranledd resa.
4. Traktamenten mm
Vid flerdygnsförrättning utanför den vanliga verksamhetsorten betalar arbetsgi- varen ersättning för logikostnad och traktamenten enligt de bestämmelser som anges i Inkomstskattelagen med belopp som anges i bilaga 1 till detta avtal.
Xxxxxxxx för traktamente vid tjänsteresa i Sverige enligt detta avtal förändras vid samma tidpunkt som maximibeloppet för avdrag för förhöjda levnadskost- nader enligt Inkomstskattelagen ändras.
Anmärkning
Det är endast ökningen av levnadskostnaderna som ska beaktas. Exempel på ökade levnadskostnader är utgift för logi, ökad kostnad för mat och dryck samt diverse småutgifter såsom telefonsamtal och tidningar.
5. Resetillägg utges, såvida de lokala parterna inte enas om annat, när trakta- mente enligt bilaga 1 erhållits och under nedan angivna förutsättningar.
Gäller från och med 2013-01-01
HALV DAG HEL DAG
Resa som påbörjas efter kl 12.00 Resa som påbörjas före kl 12.00 (avresedag) (avresedag)
respektive avslutas före kl 19.00 respektive avslutas efter kl 19.00 (hemresedag) (hemresedag)
50 % av det skattefria beloppet 50 % av det skattefria beloppet för halvdagstraktamente enligt för heldagstraktamente
enligt Skatteverkets regler enligt Skatteverkets regler
Resetillägg utges inte då den anställde erhåller lunch och/eller middag Resetillägget inbegriper semesterlön och semesterersättning med belopp som förutsätts i Semesterlagen.
6. Lokalt kollektivavtal kan träffas om ersättning vid tjänsteresor utan övernatt- ning.
§ 2
Parterna är överens om att arbetsgivaren vid utlandsresor ska tillämpa bestäm- melserna i Inkomstskattelagen och Skatteverkets anvisningar i tillämpliga delar.
§ 3
Riktlinjer (mall) för lokala bestämmelser om färdsätt, reseräkning mm enligt bilaga 2.
§ 4
I kollektivavtalet ska också ingå de ändringar och tillägg till avtalets bestäm- melser som parterna träffar överenskommelse om under tid då avtalet gäller.
§ 5
Tvist rörande tolkningen och tillämpningen av TRAKT 13 och av överenskom- melse som slutits med stöd därav handläggs enligt bestämmelserna i FO-F03 (förhandlingsordning för företag).
§ 6
Det centrala kollektivavtalet om TRAKT 13 gäller tills vidare med en ömsesi- dig uppsägningstid av tre månader.
Uppsägning ska ske skriftligen för att vara giltig och vara åtföljd av förslag till ny överenskommelse.
§ 7
Förhandlingarna förklarades avslutade.
Vid protokollet Xxxxx Xxxxxxxx
Justeras
För Kommunala Företagens Samorganisation Xxxxx Xxxxxxxx
För Kommunal För Vision
Xxxx xx Xxxxx-Xxxxxxxx Xxx-Xxxx Xxxxxx
För Ledarna För Lärarförbundet
Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxxx Xxxxxxx
För Lärarnas Riksförbund För Skolledarförbundet
Xxxx Xxxxxxxx Xxxxx Xxxxxxxxx
För Vårdförbundet För SEKO
Xxxxxx Xxxxxxxxx Xxxxxxxx Xxxxxxxx
För Fastighets För Ledarna
Xxxxx Xxxxxxxxx Xxxxxxx Xxxxxx
För Transport För Sveriges Ingenjörer
Xxxxxx Xxxxxxx Xxxx X Xxxxxxxx
För Förtecknade Saco-förbund För Civilekonomerna
Per-Xxxx Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxxxxx-Xxxxxxxx
BILAGA 1
Gäller från och med 2013-01-01
Traktamentsbelopp vid flerdygnsförrättning utom den vanliga verksamhetsor- ten
NATT | HALV DAG | HEL DAG |
00.00-06.00 avser logi | 06.00-24.00 | |
mer än 1 timme | resa som påbörjas | resa som påbörjas före |
av tiden ovan | efter kl 12.00 (avrese- dag) respektive avslutas före kl 19.00 (hemresedag) | kl 12.00 (avresedag), mellanliggande dag/dagar och då resan avslutas efter kl 19.00 (hemresedag) |
110 kr ** | 110 kr | 220 kr 154 kr *** |
** Utges ej då arbetsgivaren bekostat logi
*** Vid tjänsteresa mer än tre månader på en och samma ort. Efter tre månader.
Observera att det alltid måste vara minst en övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten för att skattefritt traktamente ska kunna betalas ut.
BILAGA 2
Riktlinjer (lokalt fastställda)
TILLÄMPNINGSOMRÅDE
(Arbetstagare, undantag)
RESEKOSTNADSERSÄTTNING
(Tåg, flyg, blankett etc)
FÄRDVÄG
(Anses påbörjad respektive avslutad)
FÄRDSÄTT
(Minsta totala kostnad)
ÖVRIGT
1.TILL § 3 MOMENT 1:8 D
I bestämmelsen har ett tillägg gjorts som innebär att lokala kollektivavtal om annan reglering även av bestämmelserna om dygnsvila får träffas. Ett sådant avtal omfattas också
av den så kallade EG-spärren, vilket innebär att avtal om mindre förmånliga regler än som följer av arbetstidsdirekti- vet inte får träffas.
Enligt Arbetstidslagen får avvikelse från dygnsvila göras tillfälligtvis, om det föranleds av något särskilt förhållande som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren, under förut- sättning att arbetstagaren ges motsvarande kompensations- ledighet. Arbetstidslagen föreskriver inte att sådan kom- pensationsledighet ska ske utan löneavdrag om ledigheten förläggs till ordinarie arbetstid.
Lokala kollektivavtal om annan reglering av bestämmelserna om dygnsvila kan innebära olika lösningar för olika verksam- heter med utgångspunkt från verksamhetens kvalitet och art och med hänsyn till såväl företagets som de anställdas bästa. Det är alltså fullt möjligt att träffa överenskommelse om att utebliven dygns vila ska kompenseras vid ett senare tillfälle,
t ex efter en intensiv arbetsperiod. Överenskommelse kan också träffas om att brytpunkten för beräkning av dygnsvila kan variera från individ till individ och vara ”flytande” för individen för att anpassas till exempelvis längre ledigheter eller i samband med utbildning och motsvarande. Arbets- tidsdirektivet ger också möjligheter att genom kollektivavtal komma överens om att – för det fall ”motsvarande kompen- sationsledighet” inte kan ges av objektiva skäl – arbetstagaren ges rätt till annat lämpligt skydd. Ersättning i pengar anses inte som ”annat lämpligt skydd”.
De centrala parterna rekommenderar att ledighet som i undantagsfall (vanligtvis efter ett omfattande övertidsar- bete) läggs ut på initiativ av arbetsgivaren för att tillgodose en i samråd med arbetstagaren bedömd nödvändig vila, ska ske utan löneavdrag, om inte annan överenskommelse träffats mellan de lokala parterna eller mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Denna rekommendation gäller endast i
de fall lokalt kollektivavtal har träffats om annan reglering av bestämmelserna om dygnsvila.
Träffar de lokala parterna inte något kollektivavtal med stöd av denna bestämmelse gäller Arbetstidslagen fullt ut.
2.TILL § 8 MOMENT 4:4
De centrala parternas uppfattning är att utbildning/kom- petensutveckling eller obligatorisk information i normalfal- let förläggs under arbetstagarens ordinarie arbetstid. KFS branschavtal medger tillfälliga förändringar i arbetstidens förläggning liksom, i vissa av branschavtalen, möjligheter till förskjuten arbetstid, vilket kan förenkla planering av utbildningsinsatser för arbetstagare.
I det fall arbetsgivaren av planeringsskäl kräver att arbets- tagaren deltar i utbildning eller information på dag som annars skulle ha varit fridag för arbetstagaren, förutsätter de centrala parterna att denna tid jämställs med arbetad tid om inte parterna lokalt är överens om annat.
FÖRHANDLINGSPROTOKOLL KOMMUNAL
PLATS Sobonas lokaler, Xxxxxxxxxx 00, Xxxxxxxxx
TID 2020-12-14
PARTER Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation och Svenska Kommunalarbetareförbundet
NÄRVARANDE för Sobona – Kommunala företagens arbetsgivar- organisation KFS
Xxxxx Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxxxxxx
för Svenska Kommunalarbetareförbundet
Xxxx Xxxxxxx
§ 1 Ärende
Parterna träffar överenskommelse om löneavtal och all- männa anställningsvillkor med mera enligt nedan.
§ 2 Avtalsperiod
Detta avtal avser perioden 2020-11-01 - 2021-12-31.
§ 3 Löneöversyn med mera
Löneöversyn ska genomföras per 1 november 2020 med ett utrymme om 3%, dock lägst 783 kr för 2020, per medlem i Kommunal.
Utrymmet för löneöversynen utgörs av summan av de fasta kontanta månadslönerna månaden innan förhand- lingstillfället, för varje tillsvidareanställd arbetstagare som är heltidsanställd (deltidsanställd i proportion) och
medlem i Kommunal, att fördelas individuellt vid lokala förhandlingar.
Löneöversynen ska ske med utgångspunkt i branschavta- lets § 6. Lönebestämmelser och den individuella fördel- ningen av löneutrymmet ska bygga på de kriterier för lönesättning som gäller vid företaget.
De lokala parterna kan träffa överenskommelse om att använda delar av utrymmet för andra åtgärder. Träffas inte sådan överenskommelse ska hela utrymmet användas för löneökningar.
Arbetsgivaren kallar till lokal förhandling angående för- delning av löneutrymmet. Inför förhandlingarna bör de lokala parterna enas om en tidsplan för förhandlingarnas genomförande. Parterna är överens om att genomförda samtal med varje arbetstagare avseende måluppfyllelse och graden av samstämmighet med lönekriterierna är en grundförutsättning för en väl genomförd löneöversyn.
Om de lokala parterna inte kan träffa överenskommelse angående fördelning av löneutrymmet kan part föra frå- gan om fördelning av löneutrymmet till central förhand- ling. Central förhandling ska påkallas senast två veckor efter avslutad lokal förhandling. Påkallas inte central förhandling justeras lönerna enligt arbetsgivarens förslag. I de fall de centrala parterna inte kan träffa överenskom- melse i ärendet har central part rätt att föra frågan enbart om fördelning av löneutrymmet för slutligt avgörande
i lönenämnden. Lönenämnden består av fyra represen- tanter, två från KFS och två från Kommunal samt en, av parterna gemensamt utsedd, opartisk ordförande. Kost- naden för den opartiska ordföranden delas lika mellan KFS och Kommunal.
§ 4 Ändringar i de allmänna anställningsvillkoren och i de särskilda ersättningarna
Ändringar framgår av Bilaga 1.
§ 5 Nyanställningar
Vid nyanställningar av personer med yrkeserfarenhet ska lönen sättas med beaktande av lönestrukturen för motsvarande befattningshavare på företaget.
Vid nyanställning ska arbetsgivare underrätta lokal arbetstagarorganisation senast tio dagar efter nyanställ- ningen, om den nyanställdes löneinplacering väsentligen avviker från gängse lön för ifrågavarande arbetstagarka- tegori vid företaget. Lokal arbetstagarorganisation kan inom tio dagar från underrättelsen påkalla förhandling.
§ 6 Lägstlöner
Månadslönen för heltidsanställd arbetstagare som fyllt 19 år ska uppgå till lägst
FRÅN OCH MED | KRONOR PER MÅNAD |
2020-11-01 | 20 251 |
Arbetstagare som fyllt 18 år får lägst lön som motsvarar 90 % av ovan angivna löner.
Arbetstagare som fyllt 16 respektive 17 år får en lägsta timlön om
FRÅN OCH MED | FRÅN 16 ÅR | FRÅN 17 ÅR |
2020-11-01 | 82 KR | 94 KR |
Månadslönen för arbetstagare som fyllt 19 år, i yrke där arbetsgivaren kräver och arbetstagaren har gymnasial yr- kesutbildning samt ett års sammanhängande anställning i yrket efter genomgången utbildning, ska uppgå till lägst
FRÅN OCH MED | KRONOR PER MÅNAD |
2020-11-01 | 21 892 |
§ 7 Fredsplikt
Förhandlingar enligt denna överenskommelse ska ske under fredsplikt.
§ 8 Uppsägningstid och övergångsbestämmelser
Överenskommelsen gäller för perioden 2020-11-01 – 2021-12-31. Parterna är överens om att branschområde KFS Musei- och arkeologisk verksamhet upphör att gälla 31 december 2021. Efter denna tidpunkt gäller löne- och anställningsvillkor utifrån tillämplig BÖK. Eventuella övergångsbestämmelser samt uppsägningstid framgår i tillämplig BÖK.
§ 9 Förhandlingarnas avslutande
Förhandlingarna avslutades 2020-12-14.
Vid protokollet
Xxxxx Xxxxxxx
Justeras
Xxxxxx Xxxxxxx
Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation
Justeras
Xxxxxxxx Xxxxxx
Svenska Kommunalarbetareförbundet
BILAGA 1 ÄNDRINGAR AVSEENDE ALLMÄNNA ANSTÄLLNINGSVILLKOR
SÄRSKILDA ERSÄTTNINGAR
De särskilda ersättningarna räknas upp med 2,7 % 2021-04-01.
PLATS Sobonas lokaler, Xxxxxxxxxx 00, Xxxxxxxxx
TID 2020-12-15
PARTER Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation och OFRs förbundsområde Allmän kommunal verksam- het jämte i förbundsområdet ingående organisationer
NÄRVARANDE för Sobona – Kommunala företagens arbetsgivar- organisation
Xxxxx Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxxxxxx
för OFRs förbundsområde Allmän kommunal verk- samhet jämte i förbundsområdet ingående organisa- tioner
Jan-Xxxx Xxxxxx Xxxx Xxxxxx
§ 1 Ärende
Parterna träffar överenskommelse om lön och allmänna anställningsvillkor med mera enligt nedan.
§ 2 Avtalsperiod
Detta avtal avser perioden 2020-11-01 - 2021-12-31.
§ 3 Löneprocess
Allmänna förutsättningar
• Lönerevision ska genomföras per den 1 april respektive år om inte annat avtalas.
• De centrala parterna är överens om att en väl funge- rande lokal lönebildning, som främjar arbetet med de lönepolitiska frågorna, förutsätter en konstruktiv och på ömsesidigt förtroende baserad samverkan mellan de lokala parterna.
• Lönepolitiken har ett långsiktigt syfte. De långsikti- ga målen måste därför omsättas i användbara delmål, när det gäller differentiering, önskad lönestruktur och lönerelationer.
• Löneöversynen ska ske genom lokal lönebildning med utgångspunkt i branschavtalets §6 och resultatet av överläggningen.
• Lönebildningen ska vara en positiv kraft i företagens verksamhet och bidra till ökad produktivitet, effektivitet och kvalitet. En företagsanpassad lönebildningsprocess bidrar till företagens och medarbetarnas utveckling.
• Lokal lönebildning är en långsiktig process som för- utsätter att verksamhetsmål, resultat, lönepolitik samt lönekriterier är väl kända av samtliga medarbetare.
• Lokal lönebildning ska syfta till att koppla samman företagets och individens utveckling till gagn för bägge parter.
• Lönekriterierna ska vara framtagna på arbetsplatsen. Det är viktigt att medarbetaren vet på vilka grunder lönen sätts samt att sambandet mellan den enskildes lön och prestation är tydligt.
• En viktig förutsättning för att lönesättningsmodellen chef – medarbetare ska fungera är att lönesättande chef ges utbildning, stöd och mandat så att han/hon kan full- göra sitt uppdrag på ett klart och entydigt sätt.
• Parterna har särskilt att beakta lönesättningen ur ett likabehandlingsperspektiv.
• Lönerevision omfattar föräldralediga och långtidssjuka.
• Lönerevision omfattar visstidsanställda med en anställ- ning som, vid lönerevisionstidpunkten varat mer än 12 månader.
• Löneöversynen ska planeras och genomföras i god tid innan revisionstidpunkt.
• De lokala parterna har ett gemensamt ansvar för att starta och driva löneöversynen med målet att vara klara vid överenskommen revisionstidpunkt.
• Centrala parter kan konsulteras i alla faser.
Överläggning
• Arbetsgivaren kallar till överläggning inför den förestå- ende löneöversynen.
• Parterna ska redogöra för sina övergripande inriktning- ar för avtalsperioden samt grunderna för sina ställnings- taganden. I detta ingår att gå igenom verksamhetsmål, resultat, konkurrenssituation, lönsamhet, lönepolitik, lönestruktur samt lönekriterier. Vidare ska minnesan- teckningar från föregående avstämning uppmärksammas.
• Parterna ska föra fram de löneåtgärder som de anser nödvändiga.
• Vid överläggningen ska parterna sträva efter samsyn kring de övergripande principerna.
• Vid överläggningen fastställer parterna en tidplan för revisionsarbetet.
• Vid överläggningen ska minnesanteckningar föras.
• I förekommande fall går parterna igenom gällande lönekartläggning och handlingsplan för jämställda löner.
• Vid överläggningen ska fokus ligga på de övergripande delarna i löneprocessen.
Kommentarer
Överläggningen är del 1 i lönerevisionsprocessen.
Medarbetardialog
Lokal lönebildning kräver en konstruktiv/aktiv dialog i flera steg mellan medarbetare och chef.
Framgång med lönesamtalen förutsätter att lönesättande chefer och medarbetare är väl förtrogna med företagets verksamhetsmål, lönepolitik och lönekriterier, samt att mål, kopplade till detta, finns uppsatta för den enskilde medarbetaren. Medarbetarsamtal är ett naturligt och framåtsyftande forum för detta. Samtalen ska bland annat behandla aktuella arbetsuppgifter, kompetenskrav, medarbetarens bidrag till verksamhetens utveckling och medarbetarens resultat i förhållande till tidigare uppsatta mål. Samtalen ska även omfatta medarbetarens arbetssi- tuation i övrigt. För att undvika missförstånd bör dessa samtal dokumenteras.
Lönesamtal
• Chef och medarbetare ska föra en dialog om arbetstaga- rens resultat. Resultat kopplas till överenskomna indivi- duella mål och verksamhetsmål, resultat, lönepolitik och lönekriterier.
• Efter genomförd dialog lämnar lönesättande chef för- slag på ny lön med motivering till medarbetaren.
• Centrala parternas intention är att chef och medarbeta- re ska komma överens om lön i dialog.
• För medarbetare med ingen eller liten löneökning ska arbetsgivaren, tillsammans med berörd arbetstagare, upp- rätta en handlingsplan som bör följas upp löpande.
• Samtalet/samtalen ska dokumenteras.
Kommentarer
Lönesamtal är del 2 i lönerevisionsprocessen. Lönesamtal är inte att betrakta som en förhandling.
Avstämning
• Efter genomförda samtal om lön kallar arbetsgivaren respektive arbetstagarorganisation till avstämning.
• Inför avstämningen eller senast vid avstämningen, ska arbetsgivaren överlämna det samlade löneförslaget på individnivå till respektive arbetstagarorganisation.
• Vid avstämningen ska parterna gå igenom minnesan- teckningarna från överläggningen.
• Vid avstämningen ska minnesanteckningar föras.
• Parterna ska vid avstämningen gå igenom löneprocessen i syfte att förbättra denna inför nästa tillfälle.
Kommentarer
Avstämningen är del 3 i lönerevisionsprocessen.
Förhandlingsordning
• Om chef och medarbetare inte kommit överens om ny lön kan lokal arbetstagarorganisation påkalla förhandling inom två veckor efter avstämningen.
• Om arbetsgivaren frångått de löneprinciper som be- handlats vid de lokala parternas överläggning kan lokal arbetstagarorganisation påkalla förhandling inom två veckor efter avstämningen.
• Påkallas inte förhandling inom två veckor efter avstäm- ningen får arbetsgivarens förslag status av lokalt kollek- tivavtal.
• Kan de lokala parterna inte träffa överenskommelse ska företrädare för berörd central part ha medverkat innan de lokala förhandlingarna avslutas. De centrala parterna kan enas om att avsluta ärendet med en central förhandling.
Kommentarer
Parterna kan komma överens om annan lönerevisionspro- cess.
§ 4 Ändringar i de särskilda ersättningarna
Ändringarna framgår av Bilaga 1.
§ 5 Deltidspension
De centrala parterna anser att enskilda överenskommelser om deltidspension kan möjliggöra för arbetstagare att stanna längre i arbetslivet samt underlätta för arbetsgiva- re att genomföra generationsväxlingar.
§ 6 Hållbara chefer
Som företrädare för arbetsgivaren har chefer, oavsett nivå, en särställning i företagen. Chefer har också en stor inverkan på medarbetares upplevda arbetsmiljö. För att på ett framgångsrikt sätt hantera sitt ansvar och alltmer komplexa uppdrag krävs goda förutsättningar.
Mycket pekar på att svenskt arbetsliv befinner sig i en brytningstid, där stora utmaningar väntar för de svens- ka cheferna och att yngre redan verksamma chefer är tveksamma till en fortsatt chefskarriär. För att stärka företagens konkurrenskraft är det angeläget för arbets- givare att kunna attrahera och behålla de mest lämpade cheferna genom att skapa goda förutsättningar för ett fortsatt utvecklat arbetsliv.
§ 7 Fredsplikt
Förhandlingar enligt denna överenskommelse ska ske under fredsplikt.
§ 8 Uppsägningstid och övergångsbestämmelser
Överenskommelsen gäller för perioden 2020-11-01 – 2021-12-31. Parterna är överens om att branschområde Musei- och arkeologisk verksamhet upphör att gälla 31 december 2021. Efter denna tidpunkt gäller löne- och anställningsvillkor utifrån tillämplig BÖK. Eventuella övergångsbestämmelser samt uppsägningstid framgår i tillämplig BÖK.
§ 9 Förhandlingarnas avslutande
Förhandlingarna avslutades 2020-12-14.
Vid protokollet
Xxxxx Xxxxxxx
Justeras
Xxxxxx Xxxxxxx
Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation
Xxx-Xxxxx Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxxxxx
OFRs förbundsområde Allmän kommunal verksamhet jämte i förbundsområdet ingående organisationer
BILAGA 1 ÄNDRINGAR AVSEENDE ALLMÄNNA ANSTÄLL- NINGSVILLKOR
SÄRSKILDA ERSÄTTNINGAR
De särskilda ersättningarna räknas upp med 2,7% per den 2021-04-01.
FÖRHANDLINGSPROTOKOLL AKADEMIKERALLIANSEN
PLATS Sobonas lokaler, Xxxxxxxxxx 00, Xxxxxxxxx
TID 2020-12-15
PARTER Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation och AkademikerAlliansen och till AkademikerAlliansen anslutna riksorganisationer.
NÄRVARANDE för Sobona – Kommunala företagens arbetsgivar- organisation
Xxxxx Xxxxxxx Xxxxxx Xxxxxxxxx
för AkademikerAlliansen
Xxxx Xxxxxxxxxx Xxxxxxx Xxxxxxx
§ 1 Ärende
Parterna träffar överenskommelse om lön och allmänna anställningsvillkor med mera enligt nedan.
§ 2 Avtalsperiod
Detta avtal avser perioden 2020-11-01 - 2021-12-31.
§ 3 Löneprocess
Allmänna förutsättningar
• Lönerevision ska genomföras per den 1 april respektive år om inte annat avtalas.
• De centrala parterna är överens om att en väl funge- rande lokal lönebildning, som främjar arbetet med de lönepolitiska frågorna, förutsätter en konstruktiv och på ömsesidigt förtroende baserad samverkan mellan de lokala parterna.
• Lönepolitiken har ett långsiktigt syfte. De långsikti- ga målen måste därför omsättas i användbara delmål, när det gäller differentiering, önskad lönestruktur och lönerelationer.
• Löneöversynen ska ske genom lokal lönebildning med utgångspunkt i branschavtalets §6 och resultatet av överläggningen.
• Lönebildningen ska vara en positiv kraft i företagens verksamhet och bidra till ökad produktivitet, effektivitet och kvalitet. En företagsanpassad lönebildningsprocess bidrar till företagens och medarbetarnas utveckling.
• Lokal lönebildning är en långsiktig process som för- utsätter att verksamhetsmål, resultat, lönepolitik samt lönekriterier är väl kända av samtliga medarbetare.
• Lokal lönebildning ska syfta till att koppla samman företagets och individens utveckling till gagn för bägge parter.
• Lönekriterierna ska vara framtagna på arbetsplatsen. Det är viktigt att medarbetaren vet på vilka grunder lönen sätts samt att sambandet mellan den enskildes lön och prestation är tydligt.
• En viktig förutsättning för att lönesättningsmodellen chef – medarbetare ska fungera är att lönesättande chef ges utbildning, stöd och mandat så att han/hon kan full- göra sitt uppdrag på ett klart och entydigt sätt.
• Parterna har särskilt att beakta lönesättningen ur ett likabehandlingsperspektiv.
• Lönerevision omfattar föräldralediga och långtidssjuka.
• Lönerevision omfattar visstidsanställda med en anställ- ning som, vid lönerevisionstidpunkten varat mer än 12 månader.
• Löneöversynen ska planeras och genomföras i god tid innan revisionstidpunkt.
• De lokala parterna har ett gemensamt ansvar för att starta och driva löneöversynen med målet att vara klara vid överenskommen revisionstidpunkt.
• Centrala parter kan konsulteras i alla faser.
Överläggning
• Arbetsgivaren kallar till överläggning inför den förestå- ende löneöversynen.
• Parterna ska redogöra för sina övergripande inriktning- ar för avtalsperioden samt grunderna för sina ställnings- taganden. I detta ingår att gå igenom verksamhetsmål, resultat, konkurrenssituation, lönsamhet, lönepolitik, lönestruktur samt lönekriterier. Vidare ska minnesan- teckningar från föregående avstämning uppmärksammas.
• Parterna ska föra fram de löneåtgärder som de anser nödvändiga.
• Vid överläggningen ska parterna sträva efter samsyn kring de övergripande principerna.
• Vid överläggningen fastställer parterna en tidplan för revisionsarbetet.
• Vid överläggningen ska minnesanteckningar föras.
• I förekommande fall går parterna igenom gällande lönekartläggning och handlingsplan för jämställda löner.
• Vid överläggningen ska fokus ligga på de övergripande delarna i löneprocessen.
Kommentarer
Överläggningen är del 1 i lönerevisionsprocessen.
Medarbetardialog
Lokal lönebildning kräver en konstruktiv/aktiv dialog i flera steg mellan medarbetare och chef.
Framgång med lönesamtalen förutsätter att lönesättande chefer och medarbetare är väl förtrogna med företagets verksamhetsmål, lönepolitik och lönekriterier, samt att mål, kopplade till detta, finns uppsatta för den enskilde medarbetaren. Medarbetarsamtal är ett naturligt och framåtsyftande forum för detta. Samtalen ska bland annat behandla aktuella arbetsuppgifter, kompetenskrav, medarbetarens bidrag till verksamhetens utveckling och medarbetarens resultat i förhållande till tidigare uppsatta mål. Samtalen ska även omfatta medarbetarens arbetssi- tuation i övrigt. För att undvika missförstånd bör dessa samtal dokumenteras.
Lönesamtal
• Chef och medarbetare ska föra en dialog om arbetstaga- rens resultat. Resultat kopplas till överenskomna indivi- duella mål och verksamhetsmål, resultat, lönepolitik och lönekriterier.
• Efter genomförd dialog lämnar lönesättande chef för- slag på ny lön med motivering till medarbetaren.
• Centrala parternas intention är att chef och medarbeta- re ska komma överens om lön i dialog.
• För medarbetare med ingen eller liten löneökning ska arbetsgivaren, tillsammans med berörd arbetstagare, upp- rätta en handlingsplan som bör följas upp löpande.
• Samtalet/samtalen ska dokumenteras.
Kommentarer
Lönesamtal är del 2 i lönerevisionsprocessen. Lönesamtal är inte att betrakta som en förhandling.
Avstämning
• Efter genomförda samtal om lön kallar arbetsgivaren respektive arbetstagarorganisation till avstämning.
• Inför avstämningen eller senast vid avstämningen, ska arbetsgivaren överlämna det samlade löneförslaget på individnivå till respektive arbetstagarorganisation.
• Vid avstämningen ska parterna gå igenom minnesan- teckningarna från överläggningen.
• Vid avstämningen ska minnesanteckningar föras.
• Parterna ska vid avstämningen gå igenom löneprocessen i syfte att förbättra denna inför nästa tillfälle.
Kommentarer
Avstämningen är del 3 i lönerevisionsprocessen.
Förhandlingsordning
• Om chef och medarbetare inte kommit överens om ny lön kan lokal arbetstagarorganisation påkalla förhandling inom två veckor efter avstämningen.
• Om arbetsgivaren frångått de löneprinciper som be- handlats vid de lokala parternas överläggning kan lokal arbetstagarorganisation påkalla förhandling inom två veckor efter avstämningen.
• Påkallas inte förhandling inom två veckor efter avstäm- ningen får arbetsgivarens förslag status av lokalt kollek- tivavtal.
• Kan de lokala parterna inte träffa överenskommelse ska företrädare för berörd central part ha medverkat innan de lokala förhandlingarna avslutas. De centrala parterna kan enas om att avsluta ärendet med en central förhandling.
Kommentarer
Parterna kan komma överens om annan lönerevisionspro- cess.
§ 4 Ändringar i de allmänna anställningsvillkoren och i de särskilda ersättningarna
Ändringarna framgår av Bilaga 1.
§ 5 Deltidspension
De centrala parterna anser att enskilda överenskommelser om deltidspension kan möjliggöra för arbetstagare att stanna längre i arbetslivet samt underlätta för arbetsgiva- re att genomföra generationsväxlingar.
§ 6 Hållbara chefer
Som företrädare för arbetsgivaren har chefer, oavsett nivå, en särställning i företagen. Chefer har också en stor inverkan på medarbetares upplevda arbetsmiljö. För att på ett framgångsrikt sätt hantera sitt ansvar och alltmer komplexa uppdrag krävs goda förutsättningar.
Mycket pekar på att svenskt arbetsliv befinner sig i en brytningstid, där stora utmaningar väntar för de svens- ka cheferna och att yngre redan verksamma chefer är tveksamma till en fortsatt chefskarriär. För att stärka företagens konkurrenskraft är det angeläget för arbets- givare att kunna attrahera och behålla de mest lämpade cheferna genom att skapa goda förutsättningar för ett fortsatt utvecklat arbetsliv.
§ 7 Fredsplikt
Förhandlingar enligt denna överenskommelse ska ske under fredsplikt.
§ 8 Uppsägningstid och övergångsbestämmelser
Överenskommelsen gäller för perioden 2020-11-01 – 2021-12-31. Parterna är överens om att branschområde KFS Musei- och arkeologisk verksamhet upphör att gälla 31 december 2021. Efter denna tidpunkt gäller löne- och anställningsvillkor utifrån tillämplig BÖK. Eventuella övergångsbestämmelser samt uppsägningstid framgår i tillämplig BÖK.
§ 9 Förhandlingarnas avslutande
Förhandlingarna avslutades 2020-12-15.
Vid protokollet
Xxxxx Xxxxxxx
Justeras
Xxxxxx Xxxxxxx
Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation
Xxxx Xxxxxxxxxx
AkademikerAlliansen
BILAGA 1 ÄNDRINGAR AVSEENDE ALLMÄNNA ANSTÄLL- NINGSVILLKOR
SÄRSKILDA ERSÄTTNINGAR
De särskilda ersättningarna räknas upp med 2,7% per den 2021-04-01.