Podmínky udělení peněžních prostředků 3.1 Příjemce je oprávněn použít dotaci pouze k účelu uvedenému v článku I. této smlouvy.
Podmínky užívání veřejných prostranství a komunikací 1) Veškerá potřebná povolení k užívání veřejných ploch, případně rozkopávkám nebo překopům veřejných komunikací zajišťuje zhotovitel a nese veškeré případné poplatky.
Výhrada vlastnického práva Kupující nabývá vlastnického práva ke zboží úplným zaplacením kupní ceny, a to jejím připsáním ve prospěch účtu prodávajícího. Kupující není oprávněn zastavit zboží nebo výrobky, jejichž vlastníkem nebo spoluvlastníkem je prodávající, ve prospěch třetích osob nebo k tomuto zboží nebo výrobkům zřídit jiné právo, které by jakkoli omezovalo nebo vylučovalo vlastnické právo prodávajícího, nebo umožnit vznik zadržovacího práva k tomuto zboží nebo výrobkům, a to do doby úplné úhrady závazku kupujícího vůči prodávajícímu. Kupující není též oprávněn zastavit nebo jakkoli jinak zatížit případné pohledávky na úhrady kupní ceny vůči třetím stranám, pokud je prodávající vlastníkem nebo spoluvlastníkem zboží nebo výrobků dle tohoto ustanovení. Přechod nebezpečí škody na zboží a DP se řídí dle INCOTERMS 2020 v aktuálním znění. Škoda na zboží, ke které došlo po přechodu nebezpečí škody na zboží z prodávajícího na kupujícího, nezbavuje kupujícího povinnosti zaplatit kupní cenu. Nepoužije-li se pro přechod nebezpečí škody na zboží předchozí odstavec 4.2 těchto DP, platí, že nebezpečí škody na zboží přechází na kupujícího v době, kdy převezme zboží od prodávajícího, nebo jestliže tak neučiní včas, v době, kdy mu prodávající umožní nakládat se zbožím a kupující poruší kupní smlouvu / deklaraci tím, že zboží nepřevezme. Jestliže je prodávající povinen podle kupní smlouvy / deklarace předat zboží dopravci v dohodnutém místě pro přepravu zboží kupujícímu, přechází nebezpečí škody na zboží na kupujícího předáním zboží dopravci v dohodnutém místě. Jestliže je prodávající dle kupní smlouvy / deklarace povinen odeslat zboží, avšak není povinen předat zboží dopravci v určitém místě, přechází nebezpečí škody na zboží na kupujícího okamžikem, kdy je zboží předáno prvnímu dopravci pro přepravu do místa určení. Škoda na zboží, ke které došlo po přechodu nebezpečí škody na zboží na kupujícího, nezbavuje kupujícího povinnosti zaplatit prodávajícímu kupní cenu. Povinnost prodávajícího dodat kupujícímu sjednané množství zboží a povinnost kupujícího odebrat sjednané množství zboží se považuje při jednotlivých dílčích dodávkách za splněnou, pokud množství skutečně dodaného a odebraného zboží se bude od množství zboží sjednaného kupní smlouvou / objednávkou lišit maximálně o 10 %. V případě dodávek zboží v ŽC bude postupováno v souladu s příslušnými vnitrostátními a mezinárodními právními drážními předpisy, například Nařízení vlády č.1/2000 Sb., o přepravním řádu pro veřejnou drážní nákladní přepravu – ŽPŘ / SPP / Přípojek B k Úmluvě COTIF 1999 - Jednotné právní předpisy pro smlouvu o mezinárodní železniční přepravě zboží – JPP CIM SMGS. Ujednání o roční, popř. měsíční smluvní toleranci uvedené ve smlouvě, objednávce nebo deklaraci není tímto článkem dotčeno. Pokud prodávající v kterémkoliv kalendářním měsíci po dobu trvání smlouvy nesplní svůj závazek připravit k odběru smluvené množství pohonných hmot, je kupující oprávněn nárokovat smluvní pokutu ve výši 300,- Kč za každý 1 m³ pohonných hmot, který neumožnil prodávající kupujícímu odebrat, přestože kupující splnil všechna ujednání smlouvy. Pokud prodávající dodá kupujícímu menší množství zboží ostatních rafinérských výrobků, než je množství sjednané kupní smlouvou / deklarací snížené o toleranci dle smlouvy / deklarace nebo dle odstavce 5.1 těchto DP, zavazuje se prodávající zaplatit kupujícímu smluvní pokutu ve výši 5 % z ceny takto nedodaného množství zboží sníženého o toleranci dle smlouvy / deklarace nebo dle odstavce 5.1 těchto DP. Pokud kupující v kterémkoliv kalendářním měsíci po dobu trvání smlouvy nesplní svůj závazek odebrat smluvené množství pohonných hmot, je prodávající oprávněn nárokovat smluvní pokutu ve výši 300,- Kč za každý 1 m³ neodebraných pohonných hmot. Pokud kupující odebere od prodávajícího menší množství zboží ostatních rafinérských výrobků, než je množství sjednané kupní smlouvou / deklarací snížené o toleranci dle smlouvy / deklarace nebo dle odstavce 5.1 těchto DP, zavazuje se kupující zaplatit prodávajícímu smluvní pokutu ve výši 5 % z ceny takto nedodaného množství zboží sníženého o toleranci dle smlouvy / deklarace nebo dle odstavce 5.1 těchto DP. Zaplacením této smluvní pokuty není dotčeno právo prodávajícího na náhradu škody, způsobené mu neodebráním celého smluvního množství zboží nebo jeho části, po započtení množstevní tolerance uvedené ve smlouvě / deklaraci nebo v odstavce 5.1 těchto DP, kupujícím. Smluvní pokuta se oproti této náhradě škody nezapočítává. Závazek zaplatit smluvní pokutu dle předcházejících ustanovení nevzniká, pokud porušení povinností některé ze smluvních stran bylo důsledkem porušení povinnosti druhé smluvní strany nebo důsledkem působení okolnosti vylučující odpovědnost, tj. mimořádné nepředvídatelné a nepřekonatelné překážky vzniklé nezávisle na vůli porušující smluvní strany. Pokud některá ze smluvních stran odstoupí od smlouvy, zůstává již vzniklé právo na zaplacení smluvní pokuty dle předcházejících ustanovení zachováno. V případě dopravy zboží v AC, při nedoručení dodávky nebo opoždění přejímky dodávky, z důvodů na straně kupujícího, resp. příjemce dodávky, je kupující povinen uhradit prodávajícímu všechny související vícenáklady, například za marnou jízdu nebo za prostoje AC. Smluvní strana, která poruší kteroukoli povinnost vyplývající ze smlouvy, deklarace, objednávky nebo těchto DP je povinna nahradit druhé smluvní straně škodu, kterou jí tímto svým porušením povinnosti způsobila. Prodávající odpovídá za škodu do výše částky rovnající se kupní ceně sjednané ve smlouvě, deklaraci nebo v objednávce které se porušení týká. Toto ustanovení neplatí, byla-li majetková škoda způsobena úmyslně či z hrubé nedbalosti. Povinnost k náhradě škody nevzniká, pokud nesplnění povinnosti povinnou stranou bylo způsobeno jednáním poškozené strany nebo nedostatkem součinnosti, ke které byla poškozená strana povinna. Smluvní strana, která se dopustila porušení povinnosti, není povinna nahradit druhé smluvní straně škodu tím způsobenou, pokud prokáže, že takové porušení povinnosti bylo důsledkem působení okolnosti vylučující odpovědnost nebo vyšší moci. Pokud některá ze smluvních stran odstoupí od smlouvy nebo deklarace zůstává právo na náhradu škody a smluvní pokuty vzniklé v důsledku porušení povinnosti zachováno.
Poškození oblasti loketního kloubu a předloktí 101 Úplná ztuhlost loketního kloubu v nepříznivém postavení (úplné natažení nebo úplné ohnutí a postavení jim blízká) vpravo 30 %
Prokazování kvalifikace prostřednictvím jiných osob Dodavatel může prokázat určitou část profesní způsobilosti s výjimkou kritéria podle § 77 odst. 1 zákona požadované zadavatelem prostřednictvím jiných osob. Dodavatel je v takovém případě povinen zadavateli předložit:
Náhrada škody a prodlení 1. Každá ze smluvních stran nese odpovědnost za způsobenou škodu v rámci platných právních předpisů a této Smlouvy. Za škodu se v tomto smyslu považuje i pokuta či jiná sankce uložená za správní delikt Objednateli v případě, že příčinou uložení takové sankce bylo porušení povinností Zhotovitel dle této Smlouvy. Obě smluvní strany se zavazují k vyvinutí maximálního úsilí k předcházení škodám a k minimalizaci vzniklých škod. Smluvní strany jsou povinny nahradit způsobenou škodu za porušení povinností stanovených platnými právními předpisy, a dále stanovených v této Smlouvě.
Splynutí družstevních podílů Nabude-li člen za trvání svého členství v družstvu další družstevní podíl, jeho družstevní podíly splývají v jediný družstevní podíl v den, kdy je člen nabude. Jsou-li však s každým z družstevních podílů spojena práva třetích osob, družstevní podíly splývají až dnem, kdy tato práva třetích osob zaniknou, ledaže dohoda člena družstva s takovou třetí osobou určí jinak.
Jaká jsou hlavní rizika specifická pro Emitenta? Pro Emitenta jsou specifické následující rizikové faktory, kterým je vystaven při svém podnikání a které všechny mohou na straně Emitenta vést k prodlení s vyplácením výnosu z Dluhopisů a splacením jmenovité hodnoty Dluhopisů, respektive k jejich úplnému nezaplacení: 1. Riziko spojené s nízkou likviditou nemovitostí: Jedná se o riziko vyplývající z nízké likvidity nemovitostí. Prodej a nákup nemovitostí či podílů na nich je složitou a dlouhodobou záležitostí. V případě nepříznivé situace na realitním trhu či v případě chybného podnikatelského rozhodnutí hrozí, že Emitent nebude schopen prodat nemovitosti v takovém časovém horizontu a za takovou cenu, aby generoval výnos nutný pro splacení závazků vyplývajících z Emise dluhopisů. V krajních případech může být negativně ovlivněna výnosnost celého projektu. To může na straně Emitenta vést ke snížení výnosů a následně ke snížení zisku. 2. Riziko negativních dopadů na ekonomiku v souvislosti s válkou na Ukrajině: Česká republika a další země závislé na dodávkách plynu z Ruska budou muset do budoucna řešit situaci, že Rusko zastaví vývoz zemního plynu. Země budou muset hledat alternativní zdroje, což může vést k dalšímu zvýšení cen i u jiných zdrojů energie, než je plyn. Tato skutečnost může mít nepříznivý dopad jak na Českou ekonomiku, tak na Emitenta. Inflace v ČR bude pravděpodobně ještě vyšší, než byly predikce na začátku roku 2022, některá odvětví mohou mít v extrémním případě problémy s dodávkami plynu, což může omezit jejich výrobu. To se může projevit v celkové výkonnosti ekonomiky. Tato situace může rovněž nepříznivě ovlivnit činnost a příjmy Emitenta. Hrozí riziko, že Emitent nebude moci realizovat svůj podnikatelský záměr v plánovaném rozsahu. To vše může mít nepříznivý dopad na schopnost Emitenta splnit své dluhy z Dluhopisů. 3. Riziko odlivu stavebních pracovníků a jejich nedostatečný počet: Stavebnictví dlouhodobě trápí přetrvávající nedostatek kvalifikovaných i pomocných pracovníků. V souvislosti s válkou na Ukrajině mohou být problémy stavebních firem s nedostatkem pracovníků ještě prohloubeny. Emitent tak může mít problém realizovat veškeré své projekty v původním časovém plánu. To může vést na straně Emitenta k nižším než plánovaným výnosům, případně k vyšším než plánovaným provozním nákladům, a tím ke snížení zisku. 4. Riziko nedostupnosti stavebních materiálů: V roce 2021 rostly ceny řady stavebních materiálů rychleji než průměrná inflace. Až o desítky procent se zdražovaly položky, které jsou součástí prakticky všech typů staveb – cihlářské výrobky, hliník, betonářská ocel, tepelné izolace, dřevo aj. Vývoj ceny materiálů do budoucna je také nejistý. Prudký růst cen stavebních materiálů může přispět k větší rozestavěnosti a tím i k prodloužení průměrné doby výstavby. To může vést na straně Emitenta k nižším než plánovaným výnosům, případně k vyšším než plánovaným provozním nákladům, a tím ke snížení zisku. 5. Riziko dalšího zadlužení: Emitent nemá žádné právní omezení týkající se objemu a podmínek jakéhokoli svého budoucího dluhového financování. Přijetí jakéhokoli dalšího dluhového financování (úvěru, zápůjčky, vydání dalších dluhopisů, navýšení maximálního objemu Dluhopisového programu či zřízení nového dluhopisového programu atd.). Emitenta může v konečném důsledku znamenat, že v případě insolvenčního řízení budou pohledávky Vlastníků dluhopisů z Dluhopisů uspokojeny v menší míře, než kdyby k přijetí takového dluhového financování Emitentem nedošlo. S růstem dluhového financování Emitenta také roste riziko, že se Emitent může dostat do prodlení s plněním svých dluhů z Dluhopisů, což by mohlo mít za následek úplnou či částečnou ztrátu investic do Dluhopisů na straně Vlastníka Dluhopisů. 6. Riziko související s umístěním nemovitostí: Hodnota nemovitosti mimo jiné závisí na jejím umístění. Pokud Emitent správně neodhadne výnosový potenciál lokality vzhledem k investičnímu záměru, může být obtížné postavené nemovitosti úspěšně pronajmout či prodat, což by mohlo negativně ovlivnit hospodářskou situaci Emitenta. To může na straně Emitenta vést ke snížení výnosů z provozní nebo z finanční činnosti (tj. výnosových úroků) a následně ke snížení zisku. 7. Riziko pohybu cen nemovitostí: Tržní hodnota nemovitostí podléhá změnám, a tak bude Emitent podstupovat tržní riziko pohybu cen nemovitostí. Pokud by došlo k neočekávané skutečnosti, jejímž následkem by se významně snížila tržní cena nemovitosti v portfoliu Emitenta oproti ceně, která byla přisuzovaná této nemovitosti na základě ocenění, může tento pokles tržní ceny nemovitosti na straně Emitenta vést ke snížení zisku. 8. Riziko případné nemožnosti najít vhodného nájemce/kupce pro nemovitost: Riziko spočívá v případném poklesu poptávky po nemovitostech, což může způsobit problém s hledáním vhodného nájemce/kupce nemovitosti. V případě dlouhodobého výpadku poptávajících může mít tato skutečnost negativní vliv na Emitenta. To může na straně Emitenta vést ke snížení výnosů a následně ke snížení zisku.
Odstoupení v případě pojistných smluv uzavřených pojistníkem – spotřebitelem mimo obchodní prostory V případě, že jde o pojistnou smlouvu uzavřenou mimo obchodní prostory, tj. mimo prostory obvyklé pro podnikání, může pojistník, který je spotřebitelem, odstoupit od smlouvy do 14 dní ode dne jejího uzavření. Jestliže pojistník dal souhlas k začátku plnění služby před uplynutím lhůty pro odstoupení a tato služba byla splněna, nemůže již od smlouvy odstoupit. Pokud pojistník požádal, aby poskytování služeb začalo během lhůty pro odstoupení od smlouvy, může pojistitel požadovat zaplacení částky úměrné rozsahu poskytnutých služeb do okamžiku odstoupení, a to v porovnání s celkovým rozsahem služeb stanoveným ve smlouvě.
Pravost dokladů prokazujících splnění kvalifikace Dodavatel prokáže splnění kvalifikace ve všech případech příslušnými doklady předloženými v prostých kopiích. Dodavatelé mohou požadované doklady nahradit předložením čestného prohlášení dle § 86 odst. 2 ZZVZ nebo jednotným evropským osvědčením dle § 87 ZZVZ. Zadavatel bude před uzavřením smlouvy od vybraného dodavatele požadovat předložení originálů nebo ověřených kopií dokladů prokazujících splnění kvalifikace, pokud je již nemá k dispozici. Pokud ZZVZ nebo zadavatel vyžaduje předložení dokladu podle právního řádu České republiky, může dodavatel předložit obdobný doklad podle právního řádu státu, ve kterém se tento doklad vydává; tento doklad musí být předložen spolu s jeho překladem do českého jazyka. Bude-li mít zadavatel pochybnosti o správnosti překladu, je oprávněn si vyžádat předložení úředně ověřeného překladu dokladu do českého jazyka tlumočníkem zapsaným do seznamu znalců a tlumočníků podle zákona č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících, ve znění pozdějších předpisů, a vyhlášky č. 37/1967 Sb., k provedení zákona o znalcích a tlumočnících, ve znění pozdějších předpisů. Povinnost připojit k dokladům překlad do českého jazyka se nevztahuje na doklady ve slovenském jazyce. Doklady o vzdělání, např. vysokoškolské diplomy, lze předkládat rovněž v latinském jazyce. Doklady prokazující základní a profesní způsobilost musí prokazovat splnění požadovaného kritéria způsobilosti nejpozději v době 3 měsíců přede dnem zahájení zadávacího řízení.